# Uradni list L 34/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 34 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 5910. februar 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 34

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 5910. februar 2016

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2016/151 z dne 1. oktobra 2014 o državni pomoči SA.31550 (2012/C) (ex 2012/NN), ki jo je Nemčija odobrila za dirkališče Nürburgring
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 3634)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2016/152 z dne 1. oktobra 2014 o državni pomoči SA 27339 (12/C) (ex 11/NN), ki jo je Nemčija odobrila letališču Zweibrücken in letalskim prevoznikom, ki ga uporabljajo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 5063)

   (
  1
  ) | 68 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2016/153 z dne 2. julija 2015 o državni pomoči SA.31883 – 2015/N, 2011/C, ki jo je Avstrija izvajala in jo namerava izvajati še naprej za ÖVAG in Volksbanken Verbund, in spremembi Sklepa 2013/298/EU
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 4635)

   (
  1
  ) | 132 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2016/154 z dne 22. julija 2015 o državni pomoči SA.13869 (C 68/2002) (ex NN 80/2002) Prerazvrstitev v kapital v okviru računovodskih rezervacij, ustvarjenih z oprostitvijo davka za prenovo omrežja za splošno oskrbo, ki jo je Francija odobrila družbi EDF
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 4959)

   (
  1
  ) | 152 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Sklep Komisije (EU) 2016/151 z dne 1. oktobra 2014 o državni pomoči SA.31550 (2012/C) (ex 2012/NN), ki jo je Nemčija odobrila za dirkališče Nürburgring
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 3634)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 3634)

1

1

*

Sklep Komisije (EU) 2016/152 z dne 1. oktobra 2014 o državni pomoči SA 27339 (12/C) (ex 11/NN), ki jo je Nemčija odobrila letališču Zweibrücken in letalskim prevoznikom, ki ga uporabljajo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 5063)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 5063)

1

68

*

Sklep Komisije (EU) 2016/153 z dne 2. julija 2015 o državni pomoči SA.31883 – 2015/N, 2011/C, ki jo je Avstrija izvajala in jo namerava izvajati še naprej za ÖVAG in Volksbanken Verbund, in spremembi Sklepa 2013/298/EU
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 4635)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 4635)

1

132

*

Sklep Komisije (EU) 2016/154 z dne 22. julija 2015 o državni pomoči SA.13869 (C 68/2002) (ex NN 80/2002) Prerazvrstitev v kapital v okviru računovodskih rezervacij, ustvarjenih z oprostitvijo davka za prenovo omrežja za splošno oskrbo, ki jo je Francija odobrila družbi EDF
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 4959)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 4959)

1

152

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 10.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/1

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/151

z dne 1. oktobra 2014

o državni pomoči SA.31550 (2012/C) (ex 2012/NN), ki jo je Nemčija odobrila za dirkališče Nürburgring

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 3634)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 108(2) PDEU,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   FORMALNA PREISKAVA

| (1) | Nemčija je v obdobju 2002–2012 sprejela več ukrepov podpore v zvezi z nemškim dirkališčem Nürburgring, vključno z ukrepi podpore v zvezi z izgradnjo zabaviščnega parka, hotelov in restavracij ter organizacijo dirk formule 1. Kompleks Nürburgring je bil v lasti podjetij Nürburgring GmbH (v nadaljnjem besedilu: NG), Motorsport Resort Nürburgring GmbH (v nadaljnjem besedilu: MSR) in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH (v nadaljnjem besedilu: CMHN), ki so bila podjetja v državni lasti. |
| --- | --- |

(1)

Nemčija je v obdobju 2002–2012 sprejela več ukrepov podpore v zvezi z nemškim dirkališčem Nürburgring, vključno z ukrepi podpore v zvezi z izgradnjo zabaviščnega parka, hotelov in restavracij ter organizacijo dirk formule 1. Kompleks Nürburgring je bil v lasti podjetij Nürburgring GmbH (v nadaljnjem besedilu: NG), Motorsport Resort Nürburgring GmbH (v nadaljnjem besedilu: MSR) in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH (v nadaljnjem besedilu: CMHN), ki so bila podjetja v državni lasti.

| (2) | Podjetje Eifelpark GmbH (v nadaljnjem besedilu: Eifelpark), ki je lastnik zabaviščnega parka v nemški regiji Eifel, je julija 2010 Komisijo obvestilo o domnevni državni pomoči v projektu „Nürburgring 2009“ v zvezi s financiranjem in izgradnjo zabaviščnih objektov v okolici dirkališča Nürburgring. Komisija je aprila 2011 prejela drugo pritožbo v zvezi z državno pomočjo, ki jo je poslalo nemško moto športno združenje „Ja zum Nürburgring e.V.“. Združenje je bilo zaskrbljeno, da projekt Nürburgring 2009, ki naj bi ustvarjal izgube, ogroža dejavnosti samega dirkališča. |
| --- | --- |

(2)

Podjetje Eifelpark GmbH (v nadaljnjem besedilu: Eifelpark), ki je lastnik zabaviščnega parka v nemški regiji Eifel, je julija 2010 Komisijo obvestilo o domnevni državni pomoči v projektu „Nürburgring 2009“ v zvezi s financiranjem in izgradnjo zabaviščnih objektov v okolici dirkališča Nürburgring. Komisija je aprila 2011 prejela drugo pritožbo v zvezi z državno pomočjo, ki jo je poslalo nemško moto športno združenje „Ja zum Nürburgring e.V.“. Združenje je bilo zaskrbljeno, da projekt Nürburgring 2009, ki naj bi ustvarjal izgube, ogroža dejavnosti samega dirkališča.

| (3) | Komisija je z dopisom z dne 21. marca 2012 (v nadaljnjem besedilu: sklep z dne 21. marca 2012) obvestila Nemčijo, da bo začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) v zvezi z ukrepi pomoči 1–17, opisanimi v oddelku 2 tega sklepa (v nadaljnjem besedilu: formalni postopek preiskave) (2). Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je pozvala zainteresirane strani, da predložijo svoje pripombe o ukrepih. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisom z dne 21. marca 2012 (v nadaljnjem besedilu: sklep z dne 21. marca 2012) obvestila Nemčijo, da bo začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) v zvezi z ukrepi pomoči 1–17, opisanimi v oddelku 2 tega sklepa (v nadaljnjem besedilu: formalni postopek preiskave) (2). Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je pozvala zainteresirane strani, da predložijo svoje pripombe o ukrepih.

2

Uradnem listu Evropske unije

3

| (4) | Nemčija je 15. maja 2012 odobrila nova ukrepa pomoči (ukrepa 18 in 19), opisana v oddelku 2, in ju priglasila 25. maja 2012. Komisija je z dopisom z dne 7. avgusta 2012 (v nadaljnjem besedilu: sklep z dne 7. avgusta 2012) Nemčijo obvestila, da bo formalni postopek preiskave razširila na nove ukrepe pomoči (4). Odločitev Komisije o razširitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (5). Komisija je pozvala zainteresirane strani, da predložijo svoje pripombe o novih ukrepih. |
| --- | --- |

(4)

Nemčija je 15. maja 2012 odobrila nova ukrepa pomoči (ukrepa 18 in 19), opisana v oddelku 2, in ju priglasila 25. maja 2012. Komisija je z dopisom z dne 7. avgusta 2012 (v nadaljnjem besedilu: sklep z dne 7. avgusta 2012) Nemčijo obvestila, da bo formalni postopek preiskave razširila na nove ukrepe pomoči (4). Odločitev Komisije o razširitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (5). Komisija je pozvala zainteresirane strani, da predložijo svoje pripombe o novih ukrepih.

4

Uradnem listu Evropske unije

5

| (5) | Komisija je 23. aprila 2012, 15. junija 2012, 18. julija 2012, 20. julija 2012, 17. avgusta 2012, 7. septembra 2012 in 18. januarja 2013 prejela pripombe Nemčije. Devet zainteresiranih strani je od 9. avgusta 2012 do 18. oktobra 2012 Komisiji poslalo pripombe v zvezi s sklepom z dne 21. marca 2012. Komisija je 18. oktobra 2012 in 23. oktobra 2012 Nemčiji posredovala pripombe zainteresiranih strani. Nemčija je odgovorila 15. novembra 2012. Komisija je od 5. novembra 2012 do 30. novembra 2012 prejela pripombe treh zainteresiranih strani v zvezi s sklepom z dne 7. avgusta 2012. Komisija je 3. decembra 2012 Nemčiji posredovala pripombe zainteresiranih strani. Nemčija je odgovorila 2. januarja 2013. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 23. aprila 2012, 15. junija 2012, 18. julija 2012, 20. julija 2012, 17. avgusta 2012, 7. septembra 2012 in 18. januarja 2013 prejela pripombe Nemčije. Devet zainteresiranih strani je od 9. avgusta 2012 do 18. oktobra 2012 Komisiji poslalo pripombe v zvezi s sklepom z dne 21. marca 2012. Komisija je 18. oktobra 2012 in 23. oktobra 2012 Nemčiji posredovala pripombe zainteresiranih strani. Nemčija je odgovorila 15. novembra 2012. Komisija je od 5. novembra 2012 do 30. novembra 2012 prejela pripombe treh zainteresiranih strani v zvezi s sklepom z dne 7. avgusta 2012. Komisija je 3. decembra 2012 Nemčiji posredovala pripombe zainteresiranih strani. Nemčija je odgovorila 2. januarja 2013.

| (6) | Komisija je 29. januarja 2013, 4. junija 2014 in 5. junija 2014 Nemčijo zaprosila za dodatne informacije, Nemčija pa je odgovorila 15. aprila 2013, 4. junija 2014 in 6. junija 2014. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 29. januarja 2013, 4. junija 2014 in 5. junija 2014 Nemčijo zaprosila za dodatne informacije, Nemčija pa je odgovorila 15. aprila 2013, 4. junija 2014 in 6. junija 2014.

1.2   POSTOPEK ZARADI INSOLVENTNOSTI IN PRODAJA SREDSTEV

| (7) | Lokalno sodišče v mestu Bad Neuenahr-Ahrweiler je 24. julija 2012 odredilo začasno samoupravljanje premoženja („vorläufige Eigenverwaltung des Vermögens“) podjetij, ki so imela v lasti Nürburgring, tj. NG, MSR in CMHN. 1. novembra 2012 je začelo postopek zaradi insolventnosti v obliki samoupravljanja premoženja („Eigenverwaltung des Vermögens“). Od navedenega datuma sta posle podjetij NG, MSR in CMHN vodila direktor v skladu z zakonodajo o insolventnosti („Eigenverwalter“ ali „Sanierunsgeschäftsführer“) in stečajni upravitelj („Sachwalter“) (v nadaljnjem besedilu skupaj imenovana stečajna upravitelja), ki ju ne zavezujejo navodila delničarjev. Podjetja NG, MSR in CMHN so še naprej sodelovala z revizijsko družbo KPMG AG (v nadaljnjem besedilu: KPMG), ki je v njihovem imenu delovala kot izključni finančni svetovalec pri prodaji sredstev v postopku zaradi insolventnosti in skrbela za vse stike z zainteresiranimi ponudniki. |
| --- | --- |

(7)

Lokalno sodišče v mestu Bad Neuenahr-Ahrweiler je 24. julija 2012 odredilo začasno samoupravljanje premoženja („vorläufige Eigenverwaltung des Vermögens“) podjetij, ki so imela v lasti Nürburgring, tj. NG, MSR in CMHN. 1. novembra 2012 je začelo postopek zaradi insolventnosti v obliki samoupravljanja premoženja („Eigenverwaltung des Vermögens“). Od navedenega datuma sta posle podjetij NG, MSR in CMHN vodila direktor v skladu z zakonodajo o insolventnosti („Eigenverwalter“ ali „Sanierunsgeschäftsführer“) in stečajni upravitelj („Sachwalter“) (v nadaljnjem besedilu skupaj imenovana stečajna upravitelja), ki ju ne zavezujejo navodila delničarjev. Podjetja NG, MSR in CMHN so še naprej sodelovala z revizijsko družbo KPMG AG (v nadaljnjem besedilu: KPMG), ki je v njihovem imenu delovala kot izključni finančni svetovalec pri prodaji sredstev v postopku zaradi insolventnosti in skrbela za vse stike z zainteresiranimi ponudniki.

vorläufige Eigenverwaltung des Vermögens

Eigenverwaltung des Vermögens

Eigenverwalter

Sanierunsgeschäftsführer

Sachwalter

| (8) | Komisija je z Nemčijo in stečajnima upraviteljema od oktobra 2012 razpravljala o vprašanjih državne pomoči, ki bi lahko izhajala iz prodaje sredstev podjetij NG, MSR in CMHN. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je z Nemčijo in stečajnima upraviteljema od oktobra 2012 razpravljala o vprašanjih državne pomoči, ki bi lahko izhajala iz prodaje sredstev podjetij NG, MSR in CMHN.

| (9) | Nürburgring Betriebsgesellschaft mbH (v nadaljnjem besedilu: NBG), ki je hčerinska družba v 100-odstotni lasti podjetja NG in sta jo ustanovila stečajna upravitelja, od 1. novembra 2012 upravlja celotni kompleks. NBG je nadomestila prejšnjega upravljavca Nürburgring Automotive GmbH (v nadaljnjem besedilu: NAG) (6). |
| --- | --- |

(9)

Nürburgring Betriebsgesellschaft mbH (v nadaljnjem besedilu: NBG), ki je hčerinska družba v 100-odstotni lasti podjetja NG in sta jo ustanovila stečajna upravitelja, od 1. novembra 2012 upravlja celotni kompleks. NBG je nadomestila prejšnjega upravljavca Nürburgring Automotive GmbH (v nadaljnjem besedilu: NAG) (6).

6

| (10) | Zaradi insolventnosti podjetij NG, MSR in CMHN sta stečajna upravitelja maja 2013 začela prodajo njihovih sredstev. Razpisni postopek za prodajo navedenih sredstev se je začel 15. maja 2013. Službe Komisije so z dvema dopisoma z dne 23. maja 2013 Nemčiji in stečajnima upraviteljema poslale mnenje o različnih možnostih za prodajo sredstev, ki bi bile skladne s pravili o državni pomoči (7). |
| --- | --- |

(10)

Zaradi insolventnosti podjetij NG, MSR in CMHN sta stečajna upravitelja maja 2013 začela prodajo njihovih sredstev. Razpisni postopek za prodajo navedenih sredstev se je začel 15. maja 2013. Službe Komisije so z dvema dopisoma z dne 23. maja 2013 Nemčiji in stečajnima upraviteljema poslale mnenje o različnih možnostih za prodajo sredstev, ki bi bile skladne s pravili o državni pomoči (7).

7

| (11) | V zvezi s prodajo sredstev podjetij NG, MSR in CMHN je Nemčija informacije predložila z dopisi z dne 10. aprila 2013, 15. aprila 2013, 30. aprila 2013, 9. oktobra 2013 in 27. februarja 2014, v odgovor na zahteve Komisije za informacije z dne 13. marca 2014, 23. maja 2014, 4. julija 2014 in 7. julija 2014 pa z dopisi z dne 23. aprila 2014, 26. maja 2014 oziroma 10. julija 2014. Komisija, Nemčija in stečajna upravitelja so se sestali 18. oktobra 2012, 7. marca 2013, 11. oktobra 2013 in 26. februarja 2014 v Bruslju. Komisija je prejela tudi nadaljnja stališča zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(11)

V zvezi s prodajo sredstev podjetij NG, MSR in CMHN je Nemčija informacije predložila z dopisi z dne 10. aprila 2013, 15. aprila 2013, 30. aprila 2013, 9. oktobra 2013 in 27. februarja 2014, v odgovor na zahteve Komisije za informacije z dne 13. marca 2014, 23. maja 2014, 4. julija 2014 in 7. julija 2014 pa z dopisi z dne 23. aprila 2014, 26. maja 2014 oziroma 10. julija 2014. Komisija, Nemčija in stečajna upravitelja so se sestali 18. oktobra 2012, 7. marca 2013, 11. oktobra 2013 in 26. februarja 2014 v Bruslju. Komisija je prejela tudi nadaljnja stališča zainteresiranih strani.

| (12) | „Ja zum Nürburgring e.V.“ (v nadaljnjem besedilu: prvi pritožnik) (8) in nemški avtomobilski klub ADAC e.V. (v nadaljnjem besedilu: drugi pritožnik), ki je sodeloval v postopku prodaje, sta 23. decembra 2013 oziroma 2. januarja 2014 predložila dopisa, v katerih sta trdila, da stečajna upravitelja sredstva Nürburgringa prodajata v nasprotju s pravili o državni pomoči. Prvi pritožnik je 4. februarja 2014 Komisijo pozval, naj ustavi postopek prodaje, in predložil nove informacije. Po prejemu dopisa Komisije z dne 13. januarja 2014 je Nemčija z dopisom z dne 10. februarja 2014 poslala svoje pripombe glede trditev dveh pritožnikov. Prvi pritožnik je 8. julija 2014 predložil dodatne pripombe, ki jih je Nemčija komentirala 14. julija 2014. |
| --- | --- |

(12)

„Ja zum Nürburgring e.V.“ (v nadaljnjem besedilu: prvi pritožnik) (8) in nemški avtomobilski klub ADAC e.V. (v nadaljnjem besedilu: drugi pritožnik), ki je sodeloval v postopku prodaje, sta 23. decembra 2013 oziroma 2. januarja 2014 predložila dopisa, v katerih sta trdila, da stečajna upravitelja sredstva Nürburgringa prodajata v nasprotju s pravili o državni pomoči. Prvi pritožnik je 4. februarja 2014 Komisijo pozval, naj ustavi postopek prodaje, in predložil nove informacije. Po prejemu dopisa Komisije z dne 13. januarja 2014 je Nemčija z dopisom z dne 10. februarja 2014 poslala svoje pripombe glede trditev dveh pritožnikov. Prvi pritožnik je 8. julija 2014 predložil dodatne pripombe, ki jih je Nemčija komentirala 14. julija 2014.

8

| (13) | 10. aprila 2014 je [tretji ponudnik], Inc. (v nadaljnjem besedilu: tretji pritožnik ali [tretji ponudnik]), ki je sodeloval v postopku prodaje, pri Komisiji vložil pritožbo o navedenem postopku. Meyrick Cox (v nadaljnjem besedilu: četrti pritožnik), ki je član konzorcija [drugega ponudnika], ki sodeluje v postopku prodaje in ga sestavljajo [drugi ponudnik] European Capital Partners LLP, Meyrick Cox, Marcus Graf von Oeynhausen-Sierstorpff in Wadell & Reed, Inc. (v nadaljnjem besedilu: [drugi ponudnik]), je pri Komisiji 17. aprila 2014 vložil pritožbo o navedenem postopku. Ti pritožbi sta bili Nemčiji posredovani 16. aprila 2014 oziroma 17. aprila 2014. Nemčija je pripombe v zvezi s pritožbo četrtega pritožnika poslala 25. aprila 2014. Pripombe v zvezi s pritožbo tretjega pritožnika je poslala 5. maja 2014. Tretji pritožnik je 19. maja 2014 poslal dodatne argumente. Nemčija je pripombe na te dodatne argumente poslala 22. maja 2014. Tretji pritožnik je 23. maja 2014 predložil dodatne informacije, na katere je Nemčija odgovorila 10. julija 2014, ter 16. junija 2014 in 7. julija 2014 poslal dodatne pripombe, na katere je Nemčija poslala pripombe 11. julija 2014. Nemški organi so 29. julija 2014, 20. avgusta 2014, 8. septembra 2014 in 12. septembra 2014 predložili dodatne informacije, ki so se nanašale tudi na pripombe tretjega in četrtega pritožnika, predložene 3. septembra 2014, 21. avgusta 2014 in 12. septembra 2014. Službe Komisije, nemški organi, stečajna upravitelja in podjetje KPMG so se sestali 22. julija in 5. septembra 2014 v Bruslju. |
| --- | --- |

(13)

10. aprila 2014 je [tretji ponudnik], Inc. (v nadaljnjem besedilu: tretji pritožnik ali [tretji ponudnik]), ki je sodeloval v postopku prodaje, pri Komisiji vložil pritožbo o navedenem postopku. Meyrick Cox (v nadaljnjem besedilu: četrti pritožnik), ki je član konzorcija [drugega ponudnika], ki sodeluje v postopku prodaje in ga sestavljajo [drugi ponudnik] European Capital Partners LLP, Meyrick Cox, Marcus Graf von Oeynhausen-Sierstorpff in Wadell & Reed, Inc. (v nadaljnjem besedilu: [drugi ponudnik]), je pri Komisiji 17. aprila 2014 vložil pritožbo o navedenem postopku. Ti pritožbi sta bili Nemčiji posredovani 16. aprila 2014 oziroma 17. aprila 2014. Nemčija je pripombe v zvezi s pritožbo četrtega pritožnika poslala 25. aprila 2014. Pripombe v zvezi s pritožbo tretjega pritožnika je poslala 5. maja 2014. Tretji pritožnik je 19. maja 2014 poslal dodatne argumente. Nemčija je pripombe na te dodatne argumente poslala 22. maja 2014. Tretji pritožnik je 23. maja 2014 predložil dodatne informacije, na katere je Nemčija odgovorila 10. julija 2014, ter 16. junija 2014 in 7. julija 2014 poslal dodatne pripombe, na katere je Nemčija poslala pripombe 11. julija 2014. Nemški organi so 29. julija 2014, 20. avgusta 2014, 8. septembra 2014 in 12. septembra 2014 predložili dodatne informacije, ki so se nanašale tudi na pripombe tretjega in četrtega pritožnika, predložene 3. septembra 2014, 21. avgusta 2014 in 12. septembra 2014. Službe Komisije, nemški organi, stečajna upravitelja in podjetje KPMG so se sestali 22. julija in 5. septembra 2014 v Bruslju.

| (14) | V zvezi z morebitnim zaključkom formalnega postopka preiskave z negativnim sklepom Komisije, ki bi zahteval vračilo nezdružljive pomoči, je Nemčija zahtevala, da Komisija potrdi, da obveznost vračila, naložena podjetjem NG, MSR in CMHN, ne bi zadevala kupca prodanih sredstev ali njegove hčerinske družbe, ki je operativno podjetje, ter da obveznost vračila ne bi ovirala delovanja dirkališča Nürburgring, ki ga bo v sezoni 2014 upravljala družba NBG, ki bo po navedeni sezoni likvidirana. |
| --- | --- |

(14)

V zvezi z morebitnim zaključkom formalnega postopka preiskave z negativnim sklepom Komisije, ki bi zahteval vračilo nezdružljive pomoči, je Nemčija zahtevala, da Komisija potrdi, da obveznost vračila, naložena podjetjem NG, MSR in CMHN, ne bi zadevala kupca prodanih sredstev ali njegove hčerinske družbe, ki je operativno podjetje, ter da obveznost vračila ne bi ovirala delovanja dirkališča Nürburgring, ki ga bo v sezoni 2014 upravljala družba NBG, ki bo po navedeni sezoni likvidirana.

2.   OPIS UKREPOV POMOČI

OPIS UKREPOV POMOČI

2.1   DONATORJI POMOČI

| (15) | Sredstva je zagotovilo pet subjektov: (1) zvezna dežela Porenje-Pfalška (9) (v nadaljnjem besedilu: zvezna dežela), (2) Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH (v nadaljnjem besedilu: ISB), ki je v celoti v lasti zvezne dežele, (3) Rheinland-Pfälzische Gesellschaft für Immobilien und Projektmanagement GmbH (v nadaljnjem besedilu: RIM), ki je v celoti v lasti banke ISB, (4) okrožje („Landkreis“) Ahrweiler in (5) podjetje NG (10). |
| --- | --- |

(15)

Sredstva je zagotovilo pet subjektov: (1) zvezna dežela Porenje-Pfalška (9) (v nadaljnjem besedilu: zvezna dežela), (2) Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH (v nadaljnjem besedilu: ISB), ki je v celoti v lasti zvezne dežele, (3) Rheinland-Pfälzische Gesellschaft für Immobilien und Projektmanagement GmbH (v nadaljnjem besedilu: RIM), ki je v celoti v lasti banke ISB, (4) okrožje („Landkreis“) Ahrweiler in (5) podjetje NG (10).

9

Landkreis

10

2.2   DOMNEVNI UPRAVIČENCI

| (16) | Do 30. aprila 2010 je bil kompleks Nürburgring (11) v lasti podjetja NG, ki je kompleks tudi upravljalo. |
| --- | --- |

(16)

Do 30. aprila 2010 je bil kompleks Nürburgring (11) v lasti podjetja NG, ki je kompleks tudi upravljalo.

11

| (17) | Lastništvo in upravljanje kompleksa Nürburgring sta bila prestrukturirana 1. maja 2010. Podjetje NG je ostalo lastnik dirkališča in zabaviščnega parka, pridobilo pa je posredno lastništvo hotelov in restavracij prek pridobitve 93,3-odstotnega lastništva podjetja MSR (12) in posrednega 93,3-odstotnega lastništva podjetja CMHN (13) (podjetji MSR in CMHN sta ostali neposredna lastnika hotelov in restavracij). Naloga upravljanja dirkališča, zabaviščnega parka, hotelov in restavracij je bila dodeljena podjetju NAG (14) na podlagi pogodbe o poslovnem najemu („Betriebspachtvertrag“); glej ukrep 10 (15). |
| --- | --- |

(17)

Lastništvo in upravljanje kompleksa Nürburgring sta bila prestrukturirana 1. maja 2010. Podjetje NG je ostalo lastnik dirkališča in zabaviščnega parka, pridobilo pa je posredno lastništvo hotelov in restavracij prek pridobitve 93,3-odstotnega lastništva podjetja MSR (12) in posrednega 93,3-odstotnega lastništva podjetja CMHN (13) (podjetji MSR in CMHN sta ostali neposredna lastnika hotelov in restavracij). Naloga upravljanja dirkališča, zabaviščnega parka, hotelov in restavracij je bila dodeljena podjetju NAG (14) na podlagi pogodbe o poslovnem najemu („Betriebspachtvertrag“); glej ukrep 10 (15).

12

13

14

Betriebspachtvertrag

15

| (18) | Kot je bilo navedeno, so upravičenci NG, MSR in CMHN predmet postopkov zaradi insolventnosti. Drugi upravičenci, v zvezi s katerimi so se začeli likvidacijski postopki, so IPC Gesellschaft für internationale Projektcoordination mbH (v nadaljnjem besedilu: IPC) (16), Weber Projektierungs- und Realisierungs GmbH (v nadaljnjem besedilu: Weber) (17) in Cash Settlement and Ticketing GmbH (v nadaljnjem besedilu: CST) (18). |
| --- | --- |

(18)

Kot je bilo navedeno, so upravičenci NG, MSR in CMHN predmet postopkov zaradi insolventnosti. Drugi upravičenci, v zvezi s katerimi so se začeli likvidacijski postopki, so IPC Gesellschaft für internationale Projektcoordination mbH (v nadaljnjem besedilu: IPC) (16), Weber Projektierungs- und Realisierungs GmbH (v nadaljnjem besedilu: Weber) (17) in Cash Settlement and Ticketing GmbH (v nadaljnjem besedilu: CST) (18).

16

17

18

| (19) | Upravičenci, ki še vedno delujejo in niso predmet postopkov zaradi insolventnosti, vključujejo podjetja Mediinvest GmbH, ki se je medtem preimenovalo v Return Projektmanagement GmbH (v nadaljnjem besedilu: Mediinvest) (19), Geisler & Trimmel General Contractor GmbH (v nadaljnjem besedilu: Geisler & Trimmel) (20), NAG in Fahrsicherheitszentrum am Nürburgring GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu: FSZ) (21). Upravičenci, ki ne obstajajo več, vključujejo Erlebnispark Nürburgring GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu: EWN) (22), Motorsport Akademie Nürburgring GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu: MAN) (23), Test & Training International GmbH (v nadaljnjem besedilu: TTI) (24), Bike World Nürburgring GmbH (v nadaljnjem besedilu: BWN1) (25), BikeWorld Nürburgring Besitz (v nadaljnjem besedilu: BWNB), BikeWorld Nürburgring GmbH (v nadaljnjem besedilu: BWN2), Camp 4 Fun GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu: Camp4Fun) (26) in MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH (v nadaljnjem besedilu: MIB) (27). |
| --- | --- |

(19)

Upravičenci, ki še vedno delujejo in niso predmet postopkov zaradi insolventnosti, vključujejo podjetja Mediinvest GmbH, ki se je medtem preimenovalo v Return Projektmanagement GmbH (v nadaljnjem besedilu: Mediinvest) (19), Geisler & Trimmel General Contractor GmbH (v nadaljnjem besedilu: Geisler & Trimmel) (20), NAG in Fahrsicherheitszentrum am Nürburgring GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu: FSZ) (21). Upravičenci, ki ne obstajajo več, vključujejo Erlebnispark Nürburgring GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu: EWN) (22), Motorsport Akademie Nürburgring GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu: MAN) (23), Test & Training International GmbH (v nadaljnjem besedilu: TTI) (24), Bike World Nürburgring GmbH (v nadaljnjem besedilu: BWN1) (25), BikeWorld Nürburgring Besitz (v nadaljnjem besedilu: BWNB), BikeWorld Nürburgring GmbH (v nadaljnjem besedilu: BWN2), Camp 4 Fun GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu: Camp4Fun) (26) in MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH (v nadaljnjem besedilu: MIB) (27).

19

20

21

22

23

24

25

26

27

2.3   OPIS UKREPOV

| (20) | Sedanja preiskava se nanaša na financiranje izgradnje in delovanja objektov, povezanih z dirkališčem, in turističnih objektov pred projektom Nürburgring 2009, izgradnje vseh takih objektov v okviru projekta Nürburgring 2009 ter organizacije dirk formule 1. Namen projekta „Nürburgring 2009“ je bil zagotoviti različne zanimivosti ob dirkališču, da bi se povečala privlačnost dirkališča v celem letu. Projekt „Nürburgring 2009“ je bil sestavljen iz I. dela (predvsem tribune in zabaviščni objekti) in II. dela (predvsem nastanitveni objekti) (28). |
| --- | --- |

(20)

Sedanja preiskava se nanaša na financiranje izgradnje in delovanja objektov, povezanih z dirkališčem, in turističnih objektov pred projektom Nürburgring 2009, izgradnje vseh takih objektov v okviru projekta Nürburgring 2009 ter organizacije dirk formule 1. Namen projekta „Nürburgring 2009“ je bil zagotoviti različne zanimivosti ob dirkališču, da bi se povečala privlačnost dirkališča v celem letu. Projekt „Nürburgring 2009“ je bil sestavljen iz I. dela (predvsem tribune in zabaviščni objekti) in II. dela (predvsem nastanitveni objekti) (28).

28

(a)   Ukrepi, zajeti v sklepu z dne 21. marca 2012

Ukrepi, zajeti v sklepu z dne 21. marca 2012

| (21) | Ukrep 1 (zagotovitev kapitala podjetju NG s strani zvezne dežele in okrožja Ahrweiler v obliki prenosov v kapitalsko rezervo in povečanj lastnega kapitala): zvezna dežela je kapital v obliki prenosov v kapitalsko rezervo („Einstellungen in die Kapitalrücklage“) (29) podjetju NG odobrila v dveh zneskih, in sicer 2 179 000 EUR (30)1. maja 2002 in 22 839 241 EUR (31)21. decembra 2004. Poleg tega sta zvezna dežela in okrožje Ahrweiler lastni kapital („Kapitalerhöhung“) podjetja NG 31. avgusta 2004 povečala za 4 887 000 EUR (32), 4. septembra 2007 pa za 10 000 000 EUR. Zvezna dežela in okrožje Ahrweiler sta podjetju NG v obdobju 2002–2007 skupaj zagotovila kapital v višini 39 905 241 EUR. |
| --- | --- |

(21)

Ukrep 1 (zagotovitev kapitala podjetju NG s strani zvezne dežele in okrožja Ahrweiler v obliki prenosov v kapitalsko rezervo in povečanj lastnega kapitala): zvezna dežela je kapital v obliki prenosov v kapitalsko rezervo („Einstellungen in die Kapitalrücklage“) (29) podjetju NG odobrila v dveh zneskih, in sicer 2 179 000 EUR (30)1. maja 2002 in 22 839 241 EUR (31)21. decembra 2004. Poleg tega sta zvezna dežela in okrožje Ahrweiler lastni kapital („Kapitalerhöhung“) podjetja NG 31. avgusta 2004 povečala za 4 887 000 EUR (32), 4. septembra 2007 pa za 10 000 000 EUR. Zvezna dežela in okrožje Ahrweiler sta podjetju NG v obdobju 2002–2007 skupaj zagotovila kapital v višini 39 905 241 EUR.

Einstellungen in die Kapitalrücklage

29

30

31

Kapitalerhöhung

32

| (22) | Ukrep 2 (posojila delničarjev podjetja NG njegovim hčerinskim družbam pred začetkom projekta „Nürburgring 2009“): neodvisno od projekta „Nürburgring 2009“ je podjetje NG svojim hčerinskim družbam odobrilo delničarska posojila v skupnem znesku 11 176 953,14 EUR, ki so navedena v preglednicah 1–4. Dogovorjena obrestna mera je znašala 6 %, zavarovanje pa ni bilo zagotovljeno.

  Preglednica 1


  Posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo podjetjem EWN, FSZ, MAN, TTI in Camp4Fun









  Upravičenec | Datum sklenitve pogodbe | Znesek (v EUR) | Obrestna mera (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EWN (*1) | 1.1.2006 | 4 853 553,04 | 6 |
| EWN | 30.6.2006 | 350 000 | 6 |
| EWN | 22.12.2006 | 350 000 | 6 |
| EWN | 4.7.2007 | 450 000 | 6 |
| EWN | 17.3.2009 | 182 313,24 | 6 |
| EWN | 29.4.2009 | 9 303,74 | 6 |
| FSZ (*2) | 12.4.2002 | [...] (*5) | 6 |
| FSZ | 21.3.2003 | [...] | 6 |
| FSZ | 4.3.2008 | [...] | 6 |
| MAN (*3) | 10.12.2002 | 100 000 | 6 |
| TTI | 15.8.2002 | 25 000 | 6 |
| Camp4Fun (*4) | 26.5.2009 | 100 000 | 6 |
| Camp4Fun | 22.7.2009 | 100 000 | 6 |
| Camp4Fun | 2.11.2009 | 50 000 | 6 |
| Camp4Fun | 2.11.2009 | 50 000 | 6 |
| Camp4Fun | 18.12.2009 | 150 000 | 6 |
| SKUPAJ | | [...] | |

(22)

Ukrep 2 (posojila delničarjev podjetja NG njegovim hčerinskim družbam pred začetkom projekta „Nürburgring 2009“): neodvisno od projekta „Nürburgring 2009“ je podjetje NG svojim hčerinskim družbam odobrilo delničarska posojila v skupnem znesku 11 176 953,14 EUR, ki so navedena v preglednicah 1–4. Dogovorjena obrestna mera je znašala 6 %, zavarovanje pa ni bilo zagotovljeno.

Preglednica 1

Preglednica 1

Posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo podjetjem EWN, FSZ, MAN, TTI in Camp4Fun

Posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo podjetjem EWN, FSZ, MAN, TTI in Camp4Fun

Upravičenec

Datum sklenitve pogodbe

Znesek (v EUR)

Obrestna mera (%)

EWN (*1)

*1

1.1.2006

4 853 553,04

6

EWN

30.6.2006

350 000

6

EWN

22.12.2006

350 000

6

EWN

4.7.2007

450 000

6

EWN

17.3.2009

182 313,24

6

EWN

29.4.2009

9 303,74

6

FSZ (*2)

*2

12.4.2002

[...] (*5)

*5

6

FSZ

21.3.2003

[...]

6

FSZ

4.3.2008

[...]

6

MAN (*3)

*3

10.12.2002

100 000

6

TTI

15.8.2002

25 000

6

Camp4Fun (*4)

*4

26.5.2009

100 000

6

Camp4Fun

22.7.2009

100 000

6

Camp4Fun

2.11.2009

50 000

6

Camp4Fun

2.11.2009

50 000

6

Camp4Fun

18.12.2009

150 000

6

SKUPAJ

SKUPAJ

[...]

[...]

Preglednica 2

Preglednica 2

Posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo podjetju BWNB pred njegovim preimenovanjem

Posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo podjetju BWNB pred njegovim preimenovanjem

| Datum pogodbe | Znesek posojila (v EUR) | Obrestna mera (%) |
| --- | --- | --- |
| 17.10.2003 | 300 000,00 | 6 |
| 4.2.2004 | 100 000,00 | 6 |
| 27.10.2004 | 100 000,00 | 6 |
| Skupaj | 500 000,00 | |

Datum pogodbe

Znesek posojila (v EUR)

Obrestna mera (%)

17.10.2003

300 000,00

6

4.2.2004

100 000,00

6

27.10.2004

100 000,00

6

Skupaj

500 000,00

Preglednica 3

Preglednica 3

Posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo podjetju BWN1 pred njegovo združitvijo z BWNB

Posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo podjetju BWN1 pred njegovo združitvijo z BWNB

| Datum pogodbe | Znesek posojila (v EUR) | Obrestna mera (%) |
| --- | --- | --- |
| 4.2.2004 | 100 000,00 | 6 |
| 12.3.2004 | 200 000,00 | 6 |
| 27.4.2004 | 200 000,00 | 6 |
| 24.11.2004 | 110 000,00 | 6 |
| 5.1.2005 | 200 000,00 | 6 |
| 7.1.2005 | 150 000,00 | 6 |
| 19.1.2005 | 100 000,00 | 6 |
| 22.2.2005 | 75 000,00 | 6 |
| 28.2.2005 | 75 000,00 | 6 |
| 21.4.2005 | 150 000,00 | 6 |
| 13.6.2005 | 100 000,00 | 6 |
| 30.6.2005 | 50 000,00 | 6 |
| 18.7.2005 | 50 000,00 | 6 |
| 22.7.2005 | 100 000,00 | 6 |
| Skupaj | 1 660 000,00 | |

Datum pogodbe

Znesek posojila (v EUR)

Obrestna mera (%)

4.2.2004

100 000,00

6

12.3.2004

200 000,00

6

27.4.2004

200 000,00

6

24.11.2004

110 000,00

6

5.1.2005

200 000,00

6

7.1.2005

150 000,00

6

19.1.2005

100 000,00

6

22.2.2005

75 000,00

6

28.2.2005

75 000,00

6

21.4.2005

150 000,00

6

13.6.2005

100 000,00

6

30.6.2005

50 000,00

6

18.7.2005

50 000,00

6

22.7.2005

100 000,00

6

Skupaj

1 660 000,00

Preglednica 4

Preglednica 4

Posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo podjetju BWN2 po njegovi združitvi z BWNB in po preimenovanju podjetja BWNB

Posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo podjetju BWN2 po njegovi združitvi z BWNB in po preimenovanju podjetja BWNB

| Datum pogodbe | Znesek posojila (v EUR) | Obrestna mera (%) |
| --- | --- | --- |
| 20.9.2005 | 200 000,00 | 6 |
| 4.10.2005 | 50 000,00 | 6 |
| 2.11.2005 | 100 000,00 | 6 |
| 1.12.2005 | 50 000,00 | 6 |
| 2.1.2006 | 200 000,00 | 6 |
| 20.1.2006 | 200 000,00 | 6 |
| 28.2.2006 | 50 000,00 | 6 |
| 30.6.2006 | 20 000,00 | 6 |
| 15.8.2006 | 100 000,00 | 6 |
| 6.9.2006 | 130 000,00 | 6 |
| 15.1.2007 | 150 000,00 | 6 |
| 27.2.2007 | 100 000,00 | 6 |
| 4.4.2007 | 250 000,00 | 6 |
| Skupaj | 1 600 000,00 | 6 |

Datum pogodbe

Znesek posojila (v EUR)

Obrestna mera (%)

20.9.2005

200 000,00

6

4.10.2005

50 000,00

6

2.11.2005

100 000,00

6

1.12.2005

50 000,00

6

2.1.2006

200 000,00

6

20.1.2006

200 000,00

6

28.2.2006

50 000,00

6

30.6.2006

20 000,00

6

15.8.2006

100 000,00

6

6.9.2006

130 000,00

6

15.1.2007

150 000,00

6

27.2.2007

100 000,00

6

4.4.2007

250 000,00

6

Skupaj

1 600 000,00

6

| (23) | Ukrep 3 (posojila, ki jih je zvezna dežela zagotovila podjetju NG iz združenih likvidnih sredstev): ta ukrep vključuje posojila iz tako imenovane združene likvidnosti (33) zvezne dežele, ki jih je ta zagotovila podjetju NG. V zvezi z dirkami formule 1 in projektom „Nürburgring 2009“ (34) je bilo podjetje NG od leta 2003 oziroma leta 2008 vključeno v združevanje denarnih sredstev zvezne dežele (35). Banka ISB je prav tako vključena v navedeno združeno likvidnost. Namen združevanja denarnih sredstev je optimizacija porabe likvidnih sredstev v okviru različnih holdingov, skladov in javnih podjetij dežele. Udeležba različnih podjetij in skladov pri združevanju denarnih sredstev temelji na memorandumu o soglasju, sklenjenem med zadevnim podjetjem/skladom in Ministrstvom za finance zvezne dežele. Če v okviru združevanja denarnih sredstev povpraševanje po likvidnih sredstvih presega razpoložljiva sredstva, se likvidnostna vrzel kratkoročno financira na kapitalskem trgu. Zvezna dežela je od 30. junija 2003 do 11. maja 2010 podjetju NG odobrila posojila v skupnem znesku 399 805 370 EUR (kar vključuje posojila v višini 53 443 493 EUR, ki jih je zvezna dežela podjetju NG odobrila za dirke formule 1 od 30. junija 2003 do 30. junija 2009, in posojila v višini 170 milijonov EUR, ki jih je zvezna dežela podjetju odobrila za projekt „Nürburgring 2009“ od 23. junija 2008 do 30. junija 2010) (36). Upravičenec do pomoči je podjetje NG. Za več podrobnosti glej preglednico 5.

  Preglednica 5


  Posojila podjetju NG iz združenih likvidnih sredstev zvezne dežele
   (*6)










  Datum | Izplačani znesek (v EUR) | Namen | Odplačilo posojil (v EUR) | Povprečna obrestna mera/leto (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.6.2003 | 7 000 000 | pristojbina za formulo 1 | | 2,40 |
| 4.8.2003 | | | – 1 000 000 |
| 19.9.2003 | | | – 1 000 000 |
| 28.10.2003 | | | – 1 000 000 |
| 1.1.2004 | 1 361 877 | obresti na delničarska posojila | | 2,06 |
| 30.6.2004 | 6 016 931 | pristojbina za formulo 1 | |
| 18.2.2005 | | | – 1 400 000 | 2,10 |
| 27.5.2005 | 2 000 000 | pristojbina za formulo 1 | |
| 8.5.2006 | 10 000 000 | pristojbina za formulo 1 | | 2,88 |
| 9.5.2006 | | | – 8 000 000 |
| 23.6.2006 | | | – 2 000 000 |
| 23.7.2007 | 13 000 000 | pristojbina za formulo 1 | |
| 23.6.2008 | 4 000 000 | projekt Nürburgring 2009 | | 3,87 |
| 21.7.2008 | 6 500 000 | projekt Nürburgring 2009 | |
| 22.8.2008 | 2 500 000 | projekt Nürburgring 2009 | |
| 26.8.2008 | 6 000 000 | projekt Nürburgring 2009 | |
| 23.9.2008 | 80 000 000 | vezava denarnih vlog („Bardepot“) | |
| 25.9.2008 | 6 000 000 | projekt Nürburgring 2009 | |
| 13.10.2008 | 10 000 000 | projekt Nürburgring 2009 | |
| 19.11.2008 | 10 000 000 | projekt Nürburgring 2009 | |
| 8.12.2008 | | | – 80 000 000 |
| 19.1.2009 | 10 000 000 | projekt Nürburgring 2009 | | 0,68 |
| 5.3.2009 | 95 000 000 | vezava denarnih vlog („Bardepot“) | |
| 26.3.2009 | 15 000 000 | projekt Nürburgring 2009 | |
| 16.4.2009 | 10 000 000 | projekt Nürburgring 2009 | |
| 5.5.2009 | 15 000 000 | projekt Nürburgring 2009 | |
| 22.5.2009 | 15 000 000 | projekt Nürburgring 2009 | |
| 29.6.2009 | 10 000 000 | projekt Nürburgring 2009 | |
| 30.6.2009 | 15 426 562 | pristojbina za formulo 1 | |
| 13.7.2009 | | | – 95 000 000 |
| 24.7.2009 | 20 000 000 | projekt Nürburgring 2009 | |
| 2.10.2009 | 15 000 000 | projekt Nürburgring 2009 | |
| 24.3.2010 | 6 000 000 | projekt Nürburgring 2009 | | 0,38 |
| 11.5.2010 | 9 000 000 | projekt Nürburgring 2009 | |
| 30.6.2010 | | | – 170 000 000 |
| 11.1.2011 | | | – 40 405 000 | |
| 13.1.2011 | | | – 370 | |

(23)

Ukrep 3 (posojila, ki jih je zvezna dežela zagotovila podjetju NG iz združenih likvidnih sredstev): ta ukrep vključuje posojila iz tako imenovane združene likvidnosti (33) zvezne dežele, ki jih je ta zagotovila podjetju NG. V zvezi z dirkami formule 1 in projektom „Nürburgring 2009“ (34) je bilo podjetje NG od leta 2003 oziroma leta 2008 vključeno v združevanje denarnih sredstev zvezne dežele (35). Banka ISB je prav tako vključena v navedeno združeno likvidnost. Namen združevanja denarnih sredstev je optimizacija porabe likvidnih sredstev v okviru različnih holdingov, skladov in javnih podjetij dežele. Udeležba različnih podjetij in skladov pri združevanju denarnih sredstev temelji na memorandumu o soglasju, sklenjenem med zadevnim podjetjem/skladom in Ministrstvom za finance zvezne dežele. Če v okviru združevanja denarnih sredstev povpraševanje po likvidnih sredstvih presega razpoložljiva sredstva, se likvidnostna vrzel kratkoročno financira na kapitalskem trgu. Zvezna dežela je od 30. junija 2003 do 11. maja 2010 podjetju NG odobrila posojila v skupnem znesku 399 805 370 EUR (kar vključuje posojila v višini 53 443 493 EUR, ki jih je zvezna dežela podjetju NG odobrila za dirke formule 1 od 30. junija 2003 do 30. junija 2009, in posojila v višini 170 milijonov EUR, ki jih je zvezna dežela podjetju odobrila za projekt „Nürburgring 2009“ od 23. junija 2008 do 30. junija 2010) (36). Upravičenec do pomoči je podjetje NG. Za več podrobnosti glej preglednico 5.

33

34

35

36

Preglednica 5

Preglednica 5

Posojila podjetju NG iz združenih likvidnih sredstev zvezne dežele
   (*6)

Posojila podjetju NG iz združenih likvidnih sredstev zvezne dežele

*6

Datum

Izplačani znesek (v EUR)

Namen

Odplačilo posojil (v EUR)

Povprečna obrestna mera/leto (%)

30.6.2003

7 000 000

pristojbina za formulo 1

2,40

4.8.2003

– 1 000 000

19.9.2003

– 1 000 000

28.10.2003

– 1 000 000

1.1.2004

1 361 877

obresti na delničarska posojila

2,06

30.6.2004

6 016 931

pristojbina za formulo 1

18.2.2005

– 1 400 000

2,10

27.5.2005

2 000 000

pristojbina za formulo 1

8.5.2006

10 000 000

pristojbina za formulo 1

2,88

9.5.2006

– 8 000 000

23.6.2006

– 2 000 000

23.7.2007

13 000 000

pristojbina za formulo 1

23.6.2008

4 000 000

projekt Nürburgring 2009

3,87

21.7.2008

6 500 000

projekt Nürburgring 2009

22.8.2008

2 500 000

projekt Nürburgring 2009

26.8.2008

6 000 000

projekt Nürburgring 2009

23.9.2008

80 000 000

vezava denarnih vlog („Bardepot“)

25.9.2008

6 000 000

projekt Nürburgring 2009

13.10.2008

10 000 000

projekt Nürburgring 2009

19.11.2008

10 000 000

projekt Nürburgring 2009

8.12.2008

– 80 000 000

19.1.2009

10 000 000

projekt Nürburgring 2009

0,68

5.3.2009

95 000 000

vezava denarnih vlog („Bardepot“)

26.3.2009

15 000 000

projekt Nürburgring 2009

16.4.2009

10 000 000

projekt Nürburgring 2009

5.5.2009

15 000 000

projekt Nürburgring 2009

22.5.2009

15 000 000

projekt Nürburgring 2009

29.6.2009

10 000 000

projekt Nürburgring 2009

30.6.2009

15 426 562

pristojbina za formulo 1

13.7.2009

– 95 000 000

24.7.2009

20 000 000

projekt Nürburgring 2009

2.10.2009

15 000 000

projekt Nürburgring 2009

24.3.2010

6 000 000

projekt Nürburgring 2009

0,38

11.5.2010

9 000 000

projekt Nürburgring 2009

30.6.2010

– 170 000 000

11.1.2011

– 40 405 000

13.1.2011

– 370

| (24) | Ukrep 4 (posojilo podjetja NG podjetju MSR): v zvezi s projektom „Nürburgring 2009“ je podjetje NG 27. decembra 2007 podjetju MSR odobrilo posojilo v višini 300 000 EUR s 7-odstotno obrestno mero. Zavarovanje ni bilo zagotovljeno. |
| --- | --- |

(24)

Ukrep 4 (posojilo podjetja NG podjetju MSR): v zvezi s projektom „Nürburgring 2009“ je podjetje NG 27. decembra 2007 podjetju MSR odobrilo posojilo v višini 300 000 EUR s 7-odstotno obrestno mero. Zavarovanje ni bilo zagotovljeno.

| (25) | Ukrep 5 (posojila, patronatska izjava in podreditev terjatev podjetja NG do podjetja CST): podjetje NG je od 27. avgusta 2008 do 18. aprila 2011 podjetju CST zagotovilo posojila v skupnem znesku 11 032 060 EUR s 6-odstotno obrestno mero (37).

  Preglednica 6


  Posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo podjetju CST









  Upravičenec | Datum posojila | Znesek (v EUR) | Obrestna mera (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CST | 27.8.2008 | 50 000 | 6 |
| CST | 9.10.2008 | 100 000 | 6 |
| CST | 30.1.2009 | 1 000 000 | 6 |
| CST | 18.3.2009 | 1 000 000 | 6 |
| CST | 17.4.2009 | 1 476 830,88 | 6 |
| CST | 22.6.2009 | 1 000 000 | 6 |
| CST | 20.7.2009 | 1 000 000 | 6 |
| CST | 28.10.2009 | 2 250 000 | 6 |
| CST | 10.2.2010 | 1 723 169,12 | 6 |
| CST | 12.10.2010 | 250 000 | 6 |
| CST | 13.10.2010 | 150 000 | 6 |
| CST | 5.11.2010 | 150 000 | 6 |
| CST | 30.10.2010 | 250 000 | 6 |
| CST | 9.2.2011 | 500 000 | 6 |
| CST | 18.4.2011 | 132 060 | 6 |
| Skupaj | 11 032 060 | |

(25)

Ukrep 5 (posojila, patronatska izjava in podreditev terjatev podjetja NG do podjetja CST): podjetje NG je od 27. avgusta 2008 do 18. aprila 2011 podjetju CST zagotovilo posojila v skupnem znesku 11 032 060 EUR s 6-odstotno obrestno mero (37).

37

Preglednica 6

Preglednica 6

Posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo podjetju CST

Posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo podjetju CST

Upravičenec

Datum posojila

Znesek (v EUR)

Obrestna mera (%)

CST

27.8.2008

50 000

6

CST

9.10.2008

100 000

6

CST

30.1.2009

1 000 000

6

CST

18.3.2009

1 000 000

6

CST

17.4.2009

1 476 830,88

6

CST

22.6.2009

1 000 000

6

CST

20.7.2009

1 000 000

6

CST

28.10.2009

2 250 000

6

CST

10.2.2010

1 723 169,12

6

CST

12.10.2010

250 000

6

CST

13.10.2010

150 000

6

CST

5.11.2010

150 000

6

CST

30.10.2010

250 000

6

CST

9.2.2011

500 000

6

CST

18.4.2011

132 060

6

Skupaj

Skupaj

11 032 060

11 032 060

| (26) | Da bi podjetje NG preprečilo insolventnost podjetja CST, mu je 23. decembra 2009 izdalo patronatsko izjavo („Patronatserklärung“), v kateri se je zavezalo, da bo do 31. decembra 2011 sprejelo potrebne ukrepe za preprečitev insolventnosti podjetja CST. Patronatska izjava je bila uveljavljena. Podjetje NG je 13. decembra 2010 razglasilo podrejenost svojih terjatev do podjetja CST v višini 10,4 milijona EUR („Rangrücktritt“). |
| --- | --- |

(26)

Da bi podjetje NG preprečilo insolventnost podjetja CST, mu je 23. decembra 2009 izdalo patronatsko izjavo („Patronatserklärung“), v kateri se je zavezalo, da bo do 31. decembra 2011 sprejelo potrebne ukrepe za preprečitev insolventnosti podjetja CST. Patronatska izjava je bila uveljavljena. Podjetje NG je 13. decembra 2010 razglasilo podrejenost svojih terjatev do podjetja CST v višini 10,4 milijona EUR („Rangrücktritt“).

Patronatserklärung

Rangrücktritt

| (27) | Ukrep 6 (plačilo podjetja NG za storitve podjetja IPC in posojilo podjetju MSR prek podjetja PNG kot posrednika): podjetje IPC je v obdobju 2006–2008 od podjetja NG prejelo plačila za storitve iskanja zasebnih vlagateljev v skupnem znesku 640 000 EUR. Poleg tega je podjetje NG 15. oktobra 2008 podjetju Pinebeck Nürburgring GmbH (v nadaljnjem besedilu: PNG) odobrilo posojilo v višini 3 milijone EUR s 6-odstotno obrestno mero. Podjetje PNG je 15. oktobra 2008 to posojilo uporabilo za odobritev posojila v višini 3 milijone EUR s 6-odstotno obrestno mero podjetju MSR, vendar je izplačalo samo posojilo v višini 2 941 000 EUR (38). Za obe posojili je bilo zagotovljeno zavarovanje v korist podjetja NG v višini 3 milijone EUR. |
| --- | --- |

(27)

Ukrep 6 (plačilo podjetja NG za storitve podjetja IPC in posojilo podjetju MSR prek podjetja PNG kot posrednika): podjetje IPC je v obdobju 2006–2008 od podjetja NG prejelo plačila za storitve iskanja zasebnih vlagateljev v skupnem znesku 640 000 EUR. Poleg tega je podjetje NG 15. oktobra 2008 podjetju Pinebeck Nürburgring GmbH (v nadaljnjem besedilu: PNG) odobrilo posojilo v višini 3 milijone EUR s 6-odstotno obrestno mero. Podjetje PNG je 15. oktobra 2008 to posojilo uporabilo za odobritev posojila v višini 3 milijone EUR s 6-odstotno obrestno mero podjetju MSR, vendar je izplačalo samo posojilo v višini 2 941 000 EUR (38). Za obe posojili je bilo zagotovljeno zavarovanje v korist podjetja NG v višini 3 milijone EUR.

38

| (28) | Ukrep 7 (odstop terjatev podjetja MIB podjetju NG): podjetje MIB je 17. aprila 2009 podjetju NG odstopilo svoje terjatve iz posojil v višini 1 476 830,88 (39), ki jih je prejelo podjetje CST kot posojilojemalec. Podjetje NG je podjetju MIB za ta posojila plačalo 1 476 830,88 EUR. S to transakcijo je podjetje NG podjetju MIB v celoti odplačalo posojila, podjetje NG pa je postalo upnik podjetja CST (40). |
| --- | --- |

(28)

Ukrep 7 (odstop terjatev podjetja MIB podjetju NG): podjetje MIB je 17. aprila 2009 podjetju NG odstopilo svoje terjatve iz posojil v višini 1 476 830,88 (39), ki jih je prejelo podjetje CST kot posojilojemalec. Podjetje NG je podjetju MIB za ta posojila plačalo 1 476 830,88 EUR. S to transakcijo je podjetje NG podjetju MIB v celoti odplačalo posojila, podjetje NG pa je postalo upnik podjetja CST (40).

39

40

| (29) | Ukrep 8 (posojilo banke ISB podjetjem NG, MSR in CMHN): Da bi se prihranili stroški financiranja in zavarovalo dolgoročno financiranje, so bile 28. julija 2010 prestrukturirane ureditve financiranja. Obveznosti v zvezi z združeno likvidnostjo zvezne dežele (ukrep 3), posojilo v višini [...] EUR, ki ga je banka Bank für Tirol und Vorarlberg AG odobrila podjetju CMHN (41), posojilo v višini [...] EUR, ki ga je hranilnica Kreissparkasse Ahrweiler odobrila podjetju MSR (42), in posojila v skupnem znesku 85 512 000, ki jih je podjetje RIM odobrilo podjetju MSR v obliki tihih udeležb podjetja RIM v podjetju Mediinvest in poznejših posojil podjetja Mediinvest podjetju MSR (ukrep 11), so bili prestrukturirani v eno posojilo v višini 325 265 000 EUR, ki ga je banka ISB dala podjetjem NG, MSR in CMHN na zahtevo zvezne dežele (43). Navedeno prestrukturiranje ureditev financiranja je ukrep, ločen od posojil, s katerimi je povezan. Rezultat je novo posojilo v korist podjetij NG, MSR in CMHN. Posojilo je bilo izplačano v štirih tranšah: tranša 1 v višini 96 574 200 EUR je bila izplačana podjetju NG za infrastrukturo, tranša 2 v višini 113 590 800 EUR je bila izplačana podjetju NG za druge naložbe (44), tranša 3 v višini 92 000 000 EUR je bila izplačana podjetju MSR za druge naložbe, tranša 4 v višini 23 100 000 EUR pa je bila izplačana podjetju CMHN za druge naložbe. Za tranšo 1, ki je povezana z objekti dirkališča, se obresti ne zaračunavajo. Tranše 2, 3 in 4 so povezane z ukrepi za spodbujanje turizma (za obrestno mero glej preglednico 7). Poleg tega raven zavarovanja posojila ISB v obliki hipotek znaša 93 658 000 EUR, zavarovanje tranš 2, 3 in 4 pa ima prednost pred zavarovanjem tranše 1. V preglednici 7 so povzeti pogoji posojila ISB in takrat veljavna osnovna obrestna mera za posojila.

  Preglednica 7


  Finančni pogoji za posojilo, ki ga je odobrila banka ISB










  Št. tranše | Upravičenec | Izplačani znesek (v EUR) | Datum sklenitve pogodbe | Obrestna mera (45) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | NG | 96 574 200 | 28.7.2010 | 0 % |
| 2 | NG | 113 590 800 | 28.7.2010 | do 31.12.2012: EONIA plus 0,64 % = 1,121 %
  od 1.1.2013: referenčna obrestna mera Komisije |
| 3 | MSR | 92 000 000 | 28.7.2010 | do 31.12.2012: EONIA plus 0,64 % = 1,121 %
  od 1.1.2013: referenčna obrestna mera Komisije |
| 4 | CMHN | 23 100 000 | 28.7.2010 | do 31.12.2012: EONIA plus 0,64 % = 1,121 %
  od 1.1.2013: referenčna obrestna mera Komisije |

(29)

Ukrep 8 (posojilo banke ISB podjetjem NG, MSR in CMHN): Da bi se prihranili stroški financiranja in zavarovalo dolgoročno financiranje, so bile 28. julija 2010 prestrukturirane ureditve financiranja. Obveznosti v zvezi z združeno likvidnostjo zvezne dežele (ukrep 3), posojilo v višini [...] EUR, ki ga je banka Bank für Tirol und Vorarlberg AG odobrila podjetju CMHN (41), posojilo v višini [...] EUR, ki ga je hranilnica Kreissparkasse Ahrweiler odobrila podjetju MSR (42), in posojila v skupnem znesku 85 512 000, ki jih je podjetje RIM odobrilo podjetju MSR v obliki tihih udeležb podjetja RIM v podjetju Mediinvest in poznejših posojil podjetja Mediinvest podjetju MSR (ukrep 11), so bili prestrukturirani v eno posojilo v višini 325 265 000 EUR, ki ga je banka ISB dala podjetjem NG, MSR in CMHN na zahtevo zvezne dežele (43). Navedeno prestrukturiranje ureditev financiranja je ukrep, ločen od posojil, s katerimi je povezan. Rezultat je novo posojilo v korist podjetij NG, MSR in CMHN. Posojilo je bilo izplačano v štirih tranšah: tranša 1 v višini 96 574 200 EUR je bila izplačana podjetju NG za infrastrukturo, tranša 2 v višini 113 590 800 EUR je bila izplačana podjetju NG za druge naložbe (44), tranša 3 v višini 92 000 000 EUR je bila izplačana podjetju MSR za druge naložbe, tranša 4 v višini 23 100 000 EUR pa je bila izplačana podjetju CMHN za druge naložbe. Za tranšo 1, ki je povezana z objekti dirkališča, se obresti ne zaračunavajo. Tranše 2, 3 in 4 so povezane z ukrepi za spodbujanje turizma (za obrestno mero glej preglednico 7). Poleg tega raven zavarovanja posojila ISB v obliki hipotek znaša 93 658 000 EUR, zavarovanje tranš 2, 3 in 4 pa ima prednost pred zavarovanjem tranše 1. V preglednici 7 so povzeti pogoji posojila ISB in takrat veljavna osnovna obrestna mera za posojila.

41

42

43

44

Preglednica 7

Preglednica 7

Finančni pogoji za posojilo, ki ga je odobrila banka ISB

Finančni pogoji za posojilo, ki ga je odobrila banka ISB

Št. tranše

Upravičenec

Izplačani znesek (v EUR)

Datum sklenitve pogodbe

Obrestna mera (45)

45

1

NG

96 574 200

28.7.2010

0 %

2

NG

113 590 800

28.7.2010

do 31.12.2012: EONIA plus 0,64 % = 1,121 %

od 1.1.2013: referenčna obrestna mera Komisije

3

MSR

92 000 000

28.7.2010

do 31.12.2012: EONIA plus 0,64 % = 1,121 %

od 1.1.2013: referenčna obrestna mera Komisije

4

CMHN

23 100 000

28.7.2010

do 31.12.2012: EONIA plus 0,64 % = 1,121 %

od 1.1.2013: referenčna obrestna mera Komisije

| (30) | Ukrep 9 (poroštvo zvezne dežele banki ISB v zvezi z ukrepom 8: posojilo banke ISB podjetjem NG, MSR in CMHN): zvezna dežela je 28. julija 2010 zagotovila brezpogojno in nepreklicno poroštvo ter izjavo o odškodninski odgovornosti (100-odstotno kritje obveznosti) do banke ISB za izpolnitev obveznosti podjetij NG, MSR in CMHN, ki izhajajo iz posojila ISB (ukrep 8). Podjetja NG, MSR in CMHN niso plačala nobene provizije za poroštvo. Podobno kot posojilo ISB (ukrep 8) se poroštvo nanaša tako na objekte na dirkališču kot na ukrepe za spodbujanje turizma. |
| --- | --- |

(30)

Ukrep 9 (poroštvo zvezne dežele banki ISB v zvezi z ukrepom 8: posojilo banke ISB podjetjem NG, MSR in CMHN): zvezna dežela je 28. julija 2010 zagotovila brezpogojno in nepreklicno poroštvo ter izjavo o odškodninski odgovornosti (100-odstotno kritje obveznosti) do banke ISB za izpolnitev obveznosti podjetij NG, MSR in CMHN, ki izhajajo iz posojila ISB (ukrep 8). Podjetja NG, MSR in CMHN niso plačala nobene provizije za poroštvo. Podobno kot posojilo ISB (ukrep 8) se poroštvo nanaša tako na objekte na dirkališču kot na ukrepe za spodbujanje turizma.

| (31) | Ukrep 10 (poslovni najem kompleksa Nürburgring s strani podjetja NAG): v okviru postopka prestrukturiranja iz leta 2010 so podjetja NG, EWN, Nürburgring Adventure GmbH (46), Camp4Fun, MSR in CMHN podjetju NAG (47) na podlagi pogodbe o poslovnem najemu 1. maja 2010 dala v najem dirkalno stezo, zabaviščni park in druge objekte za 20 let (48), ne da bi organizirala odprt izbirni postopek. Najem se je nanašal na objekte in upravljanje dirkališča ter ukrepe za spodbujanje turizma. Vendar je bila organizacija dirk formule 1 predmet ločene koncesijske pogodbe (ukrep 17), zato je bila izključena iz najema. Najnižja letna najemnina je bila določena na 0 EUR za obdobje od 1. maja 2010 do 30. aprila 2011, 5 milijonov EUR za obdobje od 1. maja 2011 do 30. aprila 2012, 11,5 milijona EUR v primeru odprave konstrukcijskih pomanjkljivosti do 30. aprila 2012, sicer pa 10 milijonov EUR za obdobje od 1. maja 2012 do 30. aprila 2013 in 15 milijonov EUR od 1. maja 2013 (49). Podjetje NAG je za najemnino za obdobje od 1. maja 2010 do 31. oktobra 2012 dejansko plačalo [...] EUR (50). Pogodba o poslovnem najemu je bila odpovedana za nazaj, in sicer je prenehala veljati 31. oktobra 2012, na podlagi pogodbe o poravnavi („Vergleichsvertrag“), ki so jo 27. novembra 2012 sklenili podjetja NG, MSR, CMHN, CST, NBG in stečajni upravitelj na eni strani ter NAG, Mediinvest in druga podjetja na drugi strani. |
| --- | --- |

(31)

Ukrep 10 (poslovni najem kompleksa Nürburgring s strani podjetja NAG): v okviru postopka prestrukturiranja iz leta 2010 so podjetja NG, EWN, Nürburgring Adventure GmbH (46), Camp4Fun, MSR in CMHN podjetju NAG (47) na podlagi pogodbe o poslovnem najemu 1. maja 2010 dala v najem dirkalno stezo, zabaviščni park in druge objekte za 20 let (48), ne da bi organizirala odprt izbirni postopek. Najem se je nanašal na objekte in upravljanje dirkališča ter ukrepe za spodbujanje turizma. Vendar je bila organizacija dirk formule 1 predmet ločene koncesijske pogodbe (ukrep 17), zato je bila izključena iz najema. Najnižja letna najemnina je bila določena na 0 EUR za obdobje od 1. maja 2010 do 30. aprila 2011, 5 milijonov EUR za obdobje od 1. maja 2011 do 30. aprila 2012, 11,5 milijona EUR v primeru odprave konstrukcijskih pomanjkljivosti do 30. aprila 2012, sicer pa 10 milijonov EUR za obdobje od 1. maja 2012 do 30. aprila 2013 in 15 milijonov EUR od 1. maja 2013 (49). Podjetje NAG je za najemnino za obdobje od 1. maja 2010 do 31. oktobra 2012 dejansko plačalo [...] EUR (50). Pogodba o poslovnem najemu je bila odpovedana za nazaj, in sicer je prenehala veljati 31. oktobra 2012, na podlagi pogodbe o poravnavi („Vergleichsvertrag“), ki so jo 27. novembra 2012 sklenili podjetja NG, MSR, CMHN, CST, NBG in stečajni upravitelj na eni strani ter NAG, Mediinvest in druga podjetja na drugi strani.

46

47

48

49

50

Vergleichsvertrag

| (32) | Ukrep 11 (posojila, ki jih je podjetje RIM odobrilo podjetju MSR prek podjetja Mediinvest kot posrednika in v primeru enega posojila tudi prek podjetja PNG kot posrednika): podjetje RIM je od 29. maja 2008 do 7. julija 2009 podjetju Mediinvest odobrilo enajst posojil v skupnem znesku 85 512 000 EUR v obliki tihih udeležb („stille Beteiligungen“) za financiranje II. dela (hoteli) projekta „Nürburgring 2009“ (51). V istem obdobju je podjetje Mediinvest, ki je delovalo kot posrednik med podjetjema RIM (ki je odobrilo posojila) in MSR (upravičenec), ta sredstva uporabilo za zagotovitev posojil z višjo obrestno mero podjetju MSR (glej spodaj) (52). Tihe udeležbe so bile zagotovljene s fiksnim nadomestilom in 2-odstotnim spremenljivim nadomestilom, ki naj bi bilo načeloma odvisno od prodaje deleža podjetja Mediinvest v podjetju MSR ali od dobička podjetja Mediinvest leta 2009. Zagotovljena so bila tudi zavarovanja. Te tihe udeležbe so prikazane v preglednici 8:

  Preglednica 8


  Tihe udeležbe podjetja RIM v podjetju Mediinvest | Datum sklenitve pogodbe | Znesek (v EUR) | Obrestna mera (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 29.5.2008 | [...] | [...] |
| 2 | 29.9.2008 | [...] | [...] |
| 3 | 12.11.2008 | [...] | [...] |
| 4 | 22.12.2008 | [...] | [...] |
| 5 | 30.4.2009 | [...] | [...] |
| 6 | 14.5.2009 | [...] | [...] |
| 7 | 26.5.2009 | [...] | [...] |
| 8 | 9.6.2009 | [...] | [...] |
| 9 | 23.6.2009 | [...] | [...] |
| 10 | 30.6.2009 | [...] | [...] |
| 11 | 7.7.2009 | [...] | [...] |
| SKUPAJ | [...] | |

(32)

Ukrep 11 (posojila, ki jih je podjetje RIM odobrilo podjetju MSR prek podjetja Mediinvest kot posrednika in v primeru enega posojila tudi prek podjetja PNG kot posrednika): podjetje RIM je od 29. maja 2008 do 7. julija 2009 podjetju Mediinvest odobrilo enajst posojil v skupnem znesku 85 512 000 EUR v obliki tihih udeležb („stille Beteiligungen“) za financiranje II. dela (hoteli) projekta „Nürburgring 2009“ (51). V istem obdobju je podjetje Mediinvest, ki je delovalo kot posrednik med podjetjema RIM (ki je odobrilo posojila) in MSR (upravičenec), ta sredstva uporabilo za zagotovitev posojil z višjo obrestno mero podjetju MSR (glej spodaj) (52). Tihe udeležbe so bile zagotovljene s fiksnim nadomestilom in 2-odstotnim spremenljivim nadomestilom, ki naj bi bilo načeloma odvisno od prodaje deleža podjetja Mediinvest v podjetju MSR ali od dobička podjetja Mediinvest leta 2009. Zagotovljena so bila tudi zavarovanja. Te tihe udeležbe so prikazane v preglednici 8:

stille Beteiligungen

51

52

Preglednica 8

Preglednica 8

Tihe udeležbe podjetja RIM v podjetju Mediinvest

Tihe udeležbe podjetja RIM v podjetju Mediinvest

Datum sklenitve pogodbe

Znesek (v EUR)

Obrestna mera (%)

1

29.5.2008

[...]

[...]

2

29.9.2008

[...]

[...]

3

12.11.2008

[...]

[...]

4

22.12.2008

[...]

[...]

5

30.4.2009

[...]

[...]

6

14.5.2009

[...]

[...]

7

26.5.2009

[...]

[...]

8

9.6.2009

[...]

[...]

9

23.6.2009

[...]

[...]

10

30.6.2009

[...]

[...]

11

7.7.2009

[...]

[...]

SKUPAJ

SKUPAJ

[...]

[...]

| (33) | Podjetje Mediinvest je od 27. maja 2008 do 7. julija 2009 podjetju MSR zagotovilo devet posojil v skupnem znesku 75 484 000 EUR s 7-odstotno obrestno mero (ali 5,1-odstotno obrestno mero, ki je veljala za nazaj od 1. novembra 2009), zavarovanje pa ni bilo zagotovljeno. Ta posojila so prikazana v preglednici 9:

  Preglednica 9


  Posojila, ki jih je podjetje Mediinvest odobrilo podjetju MSR | Datum sklenitve pogodbe | Znesek (v EUR) | Obrestna mera |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 27.5.2008 | [...] | [...] na leto; od 1.11.2009: [...] % na leto |
| 2 | 22.12.2008 | [...] | [...] na leto; od 1.11.2009: [...] % na leto |
| 3 | 30.4.2009 | [...] | [...] na leto; od 1.11.2009: [...] % na leto |
| 4 | 15.5.2009 | [...] | [...] na leto; od 1.11.2009: [...] % na leto |
| 5 | 26.5.2009 | [...] | [...] na leto; od 1.11.2009: [...] % na leto |
| 6 | 9.6.2009 | [...] | [...] na leto; od 1.11.2009: [...] % na leto |
| 7 | 23.6.2009 | [...] | [...] na leto; od 1.11.2009: [...] % na leto |
| 8 | 30.6.2009 | [...] | [...] na leto; od 1.11.2009: [...] % na leto |
| 9 | 7.7.2009 | [...] | [...] na leto; od 1.11.2009: [...] % na leto |
| SKUPAJ | 75 484 000 | |

(33)

Podjetje Mediinvest je od 27. maja 2008 do 7. julija 2009 podjetju MSR zagotovilo devet posojil v skupnem znesku 75 484 000 EUR s 7-odstotno obrestno mero (ali 5,1-odstotno obrestno mero, ki je veljala za nazaj od 1. novembra 2009), zavarovanje pa ni bilo zagotovljeno. Ta posojila so prikazana v preglednici 9:

Preglednica 9

Preglednica 9

Posojila, ki jih je podjetje Mediinvest odobrilo podjetju MSR

Posojila, ki jih je podjetje Mediinvest odobrilo podjetju MSR

Datum sklenitve pogodbe

Znesek (v EUR)

Obrestna mera

1

27.5.2008

[...]

[...] na leto; od 1.11.2009: [...] % na leto

2

22.12.2008

[...]

[...] na leto; od 1.11.2009: [...] % na leto

3

30.4.2009

[...]

[...] na leto; od 1.11.2009: [...] % na leto

4

15.5.2009

[...]

[...] na leto; od 1.11.2009: [...] % na leto

5

26.5.2009

[...]

[...] na leto; od 1.11.2009: [...] % na leto

6

9.6.2009

[...]

[...] na leto; od 1.11.2009: [...] % na leto

7

23.6.2009

[...]

[...] na leto; od 1.11.2009: [...] % na leto

8

30.6.2009

[...]

[...] na leto; od 1.11.2009: [...] % na leto

9

7.7.2009

[...]

[...] na leto; od 1.11.2009: [...] % na leto

SKUPAJ

SKUPAJ

75 484 000

75 484 000

| (34) | Poleg tega je podjetje Mediinvest 12. novembra 2008 podjetju PNG odobrilo posojilo v višini 10 milijonov EUR s 6-odstotno obrestno mero (do 31. decembra 2009), podjetje PNG pa je podjetju MSR isti dan odobrilo posojilo v enakem znesku z enako obrestno mero. |
| --- | --- |

(34)

Poleg tega je podjetje Mediinvest 12. novembra 2008 podjetju PNG odobrilo posojilo v višini 10 milijonov EUR s 6-odstotno obrestno mero (do 31. decembra 2009), podjetje PNG pa je podjetju MSR isti dan odobrilo posojilo v enakem znesku z enako obrestno mero.

| (35) | Ukrep 12 (poroštvo zvezne dežele banki ISB v zvezi z ukrepom 11: tihe udeležbe podjetja RIM v podjetju Mediinvest): v zvezi s posojili, ki jih je podjetje ISB odobrilo podjetju RIM in so se uporabila za posojila podjetja RIM podjetju Mediinvest (ukrep 11), je zvezna dežela banki ISB dala poroštvo za obveznosti v višini do 140 milijonov EUR (100-odstotno kritje obveznosti) (53). Provizija za poroštvo ni bila plačana. Komisija meni, da je bil upravičenec zadevnega ukrepa podjetje MSR, saj je bilo to podjetje upravičenec ukrepa 11. |
| --- | --- |

(35)

Ukrep 12 (poroštvo zvezne dežele banki ISB v zvezi z ukrepom 11: tihe udeležbe podjetja RIM v podjetju Mediinvest): v zvezi s posojili, ki jih je podjetje ISB odobrilo podjetju RIM in so se uporabila za posojila podjetja RIM podjetju Mediinvest (ukrep 11), je zvezna dežela banki ISB dala poroštvo za obveznosti v višini do 140 milijonov EUR (100-odstotno kritje obveznosti) (53). Provizija za poroštvo ni bila plačana. Komisija meni, da je bil upravičenec zadevnega ukrepa podjetje MSR, saj je bilo to podjetje upravičenec ukrepa 11.

53

| (36) | Ukrep 13 (prihodki od davka na igre na srečo, ki jih je zvezna dežela zagotovila podjetju NG): februarja 2009 je bila sprejeta sprememba zakona zvezne dežele o igrah na srečo, ki je omogočila prenos prihodkov od davka na igre na srečo na podjetje NG. Preneseni davčni prihodki naj bi se uporabili za spodbujanje turizma. Podjetje je 29. decembra 2009 prejelo 1,6 milijona EUR, 29. oktobra 2010 3,2 milijona EUR in 29. marca 2011 3,2 milijona EUR, tj. skupaj 8 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(36)

Ukrep 13 (prihodki od davka na igre na srečo, ki jih je zvezna dežela zagotovila podjetju NG): februarja 2009 je bila sprejeta sprememba zakona zvezne dežele o igrah na srečo, ki je omogočila prenos prihodkov od davka na igre na srečo na podjetje NG. Preneseni davčni prihodki naj bi se uporabili za spodbujanje turizma. Podjetje je 29. decembra 2009 prejelo 1,6 milijona EUR, 29. oktobra 2010 3,2 milijona EUR in 29. marca 2011 3,2 milijona EUR, tj. skupaj 8 milijonov EUR.

| (37) | Ukrep 14 (posojila delničarjev, ki jih je zvezna dežela zagotovila podjetju NG, in podreditev dolgov za projekt „Nürburgring 2009“): podjetje NG je za pripravo in izvedbo projekta „Nürburgring 2009“ od zvezne dežele prejelo brezobrestna posojila brez določene dospelosti, in sicer 21. avgusta 2007 posojilo v višini 20 milijonov EUR, 22. decembra 2009 posojilo v višini 10 milijonov EUR, 28. decembra 2010 posojilo v višini 4,65 milijona EUR in 26. aprila 2011 posojilo v višini 3,2 milijona EUR (54). Poleg tega je zvezna dežela 9. decembra 2011 podjetju NG zagotovila posojilo v višini 4,95 milijona EUR. 29. avgusta 2007 je razglasila podrejenost dolgov („Rangrücktritt“) v zvezi z omenjenim posojilom v višini 20 milijonov EUR, da bi preprečila insolventnost podjetja NG, pri čemer je svoje terjatve do podjetja NG prestavila na zadnje mesto na seznamu terjatev vseh upnikov do NG. |
| --- | --- |

(37)

Ukrep 14 (posojila delničarjev, ki jih je zvezna dežela zagotovila podjetju NG, in podreditev dolgov za projekt „Nürburgring 2009“): podjetje NG je za pripravo in izvedbo projekta „Nürburgring 2009“ od zvezne dežele prejelo brezobrestna posojila brez določene dospelosti, in sicer 21. avgusta 2007 posojilo v višini 20 milijonov EUR, 22. decembra 2009 posojilo v višini 10 milijonov EUR, 28. decembra 2010 posojilo v višini 4,65 milijona EUR in 26. aprila 2011 posojilo v višini 3,2 milijona EUR (54). Poleg tega je zvezna dežela 9. decembra 2011 podjetju NG zagotovila posojilo v višini 4,95 milijona EUR. 29. avgusta 2007 je razglasila podrejenost dolgov („Rangrücktritt“) v zvezi z omenjenim posojilom v višini 20 milijonov EUR, da bi preprečila insolventnost podjetja NG, pri čemer je svoje terjatve do podjetja NG prestavila na zadnje mesto na seznamu terjatev vseh upnikov do NG.

54

Rangrücktritt

| (38) | Ukrep 15 (prenos delnic podjetja MSR s podjetij Mediinvest in Geisler & Trimmel na podjetje NG ter s podjetja Weber na podjetje RIM): s pogodbo o nakupu delnic z dne 25. marca 2010 so bile delnice podjetja MSR, ki so bile v lasti podjetij Mediinvest (49,5 %) in Geisler & Trimmel (33,8 %), prenesene na podjetje NG, ki je že imelo 10 % delnic tega podjetja. Delnice podjetja MSR, ki so bile v lasti podjetja Weber (6,7 %), so bile z isto pogodbo prenesene na podjetje RIM. Kupnina je znašala 1 EUR na transakcijo (tj. skupaj 3 EUR) (55). |
| --- | --- |

(38)

Ukrep 15 (prenos delnic podjetja MSR s podjetij Mediinvest in Geisler & Trimmel na podjetje NG ter s podjetja Weber na podjetje RIM): s pogodbo o nakupu delnic z dne 25. marca 2010 so bile delnice podjetja MSR, ki so bile v lasti podjetij Mediinvest (49,5 %) in Geisler & Trimmel (33,8 %), prenesene na podjetje NG, ki je že imelo 10 % delnic tega podjetja. Delnice podjetja MSR, ki so bile v lasti podjetja Weber (6,7 %), so bile z isto pogodbo prenesene na podjetje RIM. Kupnina je znašala 1 EUR na transakcijo (tj. skupaj 3 EUR) (55).

55

| (39) | Ukrep 16 (delničarsko posojilo in nepovratna sredstva, ki jih je zvezna dežela zagotovila podjetju NG za dirke formule 1): zvezna dežela je podjetju NG 11. januarja 2011 zagotovila brezobrestno posojilo brez določene dospelosti v višini 40 405 000 EUR za pobotanje obveznosti v zvezi s formulo 1, ki izhajajo iz posojil iz združenih likvidnih sredstev. Poleg tega je julija 2011 podjetju NG zagotovila nepovratna sredstva v višini 13,5 milijona EUR za organizacijo dirk formule 1 leta 2011. |
| --- | --- |

(39)

Ukrep 16 (delničarsko posojilo in nepovratna sredstva, ki jih je zvezna dežela zagotovila podjetju NG za dirke formule 1): zvezna dežela je podjetju NG 11. januarja 2011 zagotovila brezobrestno posojilo brez določene dospelosti v višini 40 405 000 EUR za pobotanje obveznosti v zvezi s formulo 1, ki izhajajo iz posojil iz združenih likvidnih sredstev. Poleg tega je julija 2011 podjetju NG zagotovila nepovratna sredstva v višini 13,5 milijona EUR za organizacijo dirk formule 1 leta 2011.

| (40) | Ukrep 17 (koncesija za formulo 1): podjetji NG in NAG sta 13. decembra 2010 sklenili koncesijsko pogodbo v zvezi z organizacijo dirk formule 1 (56). V tej koncesijski pogodbi je podjetje NG od podjetja NAG zahtevalo, da organizira dirke formule 1, in se zavezalo k zagotovitvi nadomestila (57). Po navedbah Nemčije naj bi podjetje NAG na podlagi te pogodbe prejelo finančna sredstva, ki se ne bi upoštevala pri izračunu najemnine po pogodbi o poslovnem najemu, sklenjeni med podjetjema NG in NAG, vendar med tema podjetjema ni bilo dejansko izvedenih plačil. Koncesija je bila prekinjena na podlagi pogodbe o poravnavi, ki je bila sklenjena 27. novembra 2012 med podjetji NG, MSR, CMHN, CST, NBG in stečajnim upraviteljem na eni strani ter NAG, Mediinvest in drugimi podjetji na drugi strani. |
| --- | --- |

(40)

Ukrep 17 (koncesija za formulo 1): podjetji NG in NAG sta 13. decembra 2010 sklenili koncesijsko pogodbo v zvezi z organizacijo dirk formule 1 (56). V tej koncesijski pogodbi je podjetje NG od podjetja NAG zahtevalo, da organizira dirke formule 1, in se zavezalo k zagotovitvi nadomestila (57). Po navedbah Nemčije naj bi podjetje NAG na podlagi te pogodbe prejelo finančna sredstva, ki se ne bi upoštevala pri izračunu najemnine po pogodbi o poslovnem najemu, sklenjeni med podjetjema NG in NAG, vendar med tema podjetjema ni bilo dejansko izvedenih plačil. Koncesija je bila prekinjena na podlagi pogodbe o poravnavi, ki je bila sklenjena 27. novembra 2012 med podjetji NG, MSR, CMHN, CST, NBG in stečajnim upraviteljem na eni strani ter NAG, Mediinvest in drugimi podjetji na drugi strani.

56

57

(b)   Ukrepi, zajeti v sklepu z dne 7. avgusta 2012

Ukrepi, zajeti v sklepu z dne 7. avgusta 2012

| (41) | Ukrep 18 (odložitev plačila obresti, ki jo je banka ISB odobrila v korist podjetij NG, MSR in CMHN): banka ISB je 15. maja 2012 odložila plačilo obresti v višini 2,98 milijona EUR, ki so zapadle v plačilo 30. aprila 2012, na 15. november 2012 (odložila je tudi plačilo nadomestila v višini 48 913,78 EUR za neporabljeni del posojila). Na odložene zneske so se zaračunale obresti po 8,17-odstotni letni stopnji. Točni zneski odloženih obresti, ki naj bi jih plačala posamezna podjetja, so znašali 1,473 milijona EUR za podjetje NG, 1,205 milijona EUR za podjetje MSR in 303 000 EUR za podjetje CMHN. |
| --- | --- |

(41)

Ukrep 18 (odložitev plačila obresti, ki jo je banka ISB odobrila v korist podjetij NG, MSR in CMHN): banka ISB je 15. maja 2012 odložila plačilo obresti v višini 2,98 milijona EUR, ki so zapadle v plačilo 30. aprila 2012, na 15. november 2012 (odložila je tudi plačilo nadomestila v višini 48 913,78 EUR za neporabljeni del posojila). Na odložene zneske so se zaračunale obresti po 8,17-odstotni letni stopnji. Točni zneski odloženih obresti, ki naj bi jih plačala posamezna podjetja, so znašali 1,473 milijona EUR za podjetje NG, 1,205 milijona EUR za podjetje MSR in 303 000 EUR za podjetje CMHN.

| (42) | Ukrep 19 (podreditev dolgov in poroštvo): zvezna dežela je 15. maja 2012 razglasila podrejenost dolgov v zvezi s posojili v višini do 254 milijonov EUR, ki jih je banka ISB odobrila podjetjem NG, MSR in CMHN kot del posojila v višini 325 265 000 EUR (ukrep 8). Poleg tega je zvezna dežela 15. maja 2012 v zvezi z odplačilom navedenih posojil od leta 2014 naprej izjavila, da bodo podjetja NG, MSR in CMHN v primeru, da ne bodo mogla odplačati posojil, oproščena obveznosti odplačila in da bo zvezna dežela spoštovala poroštvo, ki ga je dala banki ISB (ukrep 9). |
| --- | --- |

(42)

Ukrep 19 (podreditev dolgov in poroštvo): zvezna dežela je 15. maja 2012 razglasila podrejenost dolgov v zvezi s posojili v višini do 254 milijonov EUR, ki jih je banka ISB odobrila podjetjem NG, MSR in CMHN kot del posojila v višini 325 265 000 EUR (ukrep 8). Poleg tega je zvezna dežela 15. maja 2012 v zvezi z odplačilom navedenih posojil od leta 2014 naprej izjavila, da bodo podjetja NG, MSR in CMHN v primeru, da ne bodo mogla odplačati posojil, oproščena obveznosti odplačila in da bo zvezna dežela spoštovala poroštvo, ki ga je dala banki ISB (ukrep 9).

2.4   RAZLOGI ZA ZAČETEK IN RAZŠIRITEV FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (43) | Komisija je v sklepu z dne 21. marca 2012 in sklepu z dne 7. avgusta 2012 predhodno ugotovila, da vseh devetnajst ukrepov pomeni državno pomoč, in izrazila dvome glede njihove skladnosti s PDEU. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je v sklepu z dne 21. marca 2012 in sklepu z dne 7. avgusta 2012 predhodno ugotovila, da vseh devetnajst ukrepov pomeni državno pomoč, in izrazila dvome glede njihove skladnosti s PDEU.

2.5   RAZPISNI POSTOPEK IN PRODAJA SREDSTEV

| (44) | Razpisni postopek je bil objavljen 14. maja 2013 v sporočilu za javnost, ki ga je objavil stečajni upravitelj. Podjetje KPMG je 15. maja 2013 objavilo povabilo k oddaji ponudb v časnikih Financial Times in Handelsblatt ter na spletišču dirkališča Nürburgring. V tem postopku se je javilo približno 300 vlagateljev, s katerimi je komuniciralo podjetje KPMG v imenu prodajalcev. V razpisnem postopku so bile zainteresirane strani pozvane k prijavi interesa (približno 70 subjektov je izrazilo svoj interes), ko pa so jim bili zagotovljeni različni dokumenti o Nürburgringu, so bile pozvane k oddaji okvirnih ponudb do 26. septembra 2013. Prodajalci so s pismom z dne 19. julija 2013 vsem zainteresiranim vlagateljem poslali naslednje sporočilo: „Vse strani, ki nameravajo sodelovati v naslednji fazi postopka, so povabljene, da predložijo okvirno ponudbo do 12. septembra 2013 do 17:00 po srednjeevropskem času. Obravnavale se bodo tudi ponudbe, predložene po izteku roka“ (58). Navedeni rok za oddajo okvirnih ponudb 12. septembra 2013 je bil podaljšan do 26. septembra 2013 s pismom z dne 12. septembra 2013, v katerem je bilo navedeno: „Prodajalci so se odločili podaljšati rok za oddajo okvirnih ponudb, da bi morebitnim vlagateljem omogočili, da dokončajo svojo analizo zagotovljenega gradiva. Novi rok se izteče 26. septembra 2013 ob 17:00 po srednjeevropskem času. Obravnavale se bodo tudi ponudbe, predložene po izteku roka“ (59). Prodajalci so s pismom z dne 17. decembra 2013 podaljšali rok za oddajo potrdilnih ponudb z 11. decembra 2013 na 17. februarja 2014, in sicer so v pismu navedli naslednje: „Da bi se morebitnim vlagateljem omogočilo, da dokončajo svojo analizo zagotovljenega informativnega gradiva in predložijo končno ponudbo, ki v celoti izraža vrednostni potencial kompleksa Nürburgring, se rok, ki naj bi se iztekel 11. decembra 2013 ob 17:00 po srednjeevropskem času, podaljša na 17. februar 2014 do 17:00 po srednjeevropskem času. Zaradi jasnosti se bodo ponudbe, oddane po navedenem roku, načeloma prav tako obravnavale, če bodo pogoji ponudbe ustrezni za naslednjo fazo postopka. Kakršne koli neugodnosti, ki so posledica zamude, bo moral v celoti kriti vlagatelj, zanje pa ne bo mogoče zahtevati nadomestila. Upoštevajte, da lahko prodajalci izberejo vlagatelje, ki izpolnjujejo pogoje za naslednjo fazo postopka, kmalu po izteku novega roka“ (60). |
| --- | --- |

(44)

Razpisni postopek je bil objavljen 14. maja 2013 v sporočilu za javnost, ki ga je objavil stečajni upravitelj. Podjetje KPMG je 15. maja 2013 objavilo povabilo k oddaji ponudb v časnikih Financial Times in Handelsblatt ter na spletišču dirkališča Nürburgring. V tem postopku se je javilo približno 300 vlagateljev, s katerimi je komuniciralo podjetje KPMG v imenu prodajalcev. V razpisnem postopku so bile zainteresirane strani pozvane k prijavi interesa (približno 70 subjektov je izrazilo svoj interes), ko pa so jim bili zagotovljeni različni dokumenti o Nürburgringu, so bile pozvane k oddaji okvirnih ponudb do 26. septembra 2013. Prodajalci so s pismom z dne 19. julija 2013 vsem zainteresiranim vlagateljem poslali naslednje sporočilo: „Vse strani, ki nameravajo sodelovati v naslednji fazi postopka, so povabljene, da predložijo okvirno ponudbo do 12. septembra 2013 do 17:00 po srednjeevropskem času. Obravnavale se bodo tudi ponudbe, predložene po izteku roka“ (58). Navedeni rok za oddajo okvirnih ponudb 12. septembra 2013 je bil podaljšan do 26. septembra 2013 s pismom z dne 12. septembra 2013, v katerem je bilo navedeno: „Prodajalci so se odločili podaljšati rok za oddajo okvirnih ponudb, da bi morebitnim vlagateljem omogočili, da dokončajo svojo analizo zagotovljenega gradiva. Novi rok se izteče 26. septembra 2013 ob 17:00 po srednjeevropskem času. Obravnavale se bodo tudi ponudbe, predložene po izteku roka“ (59). Prodajalci so s pismom z dne 17. decembra 2013 podaljšali rok za oddajo potrdilnih ponudb z 11. decembra 2013 na 17. februarja 2014, in sicer so v pismu navedli naslednje: „Da bi se morebitnim vlagateljem omogočilo, da dokončajo svojo analizo zagotovljenega informativnega gradiva in predložijo končno ponudbo, ki v celoti izraža vrednostni potencial kompleksa Nürburgring, se rok, ki naj bi se iztekel 11. decembra 2013 ob 17:00 po srednjeevropskem času, podaljša na 17. februar 2014 do 17:00 po srednjeevropskem času. Zaradi jasnosti se bodo ponudbe, oddane po navedenem roku, načeloma prav tako obravnavale, če bodo pogoji ponudbe ustrezni za naslednjo fazo postopka. Kakršne koli neugodnosti, ki so posledica zamude, bo moral v celoti kriti vlagatelj, zanje pa ne bo mogoče zahtevati nadomestila. Upoštevajte, da lahko prodajalci izberejo vlagatelje, ki izpolnjujejo pogoje za naslednjo fazo postopka, kmalu po izteku novega roka“ (60).

58

59

60

| (45) | Stečajna upravitelja sta se odločila za naslednjo prodajno strukturo za prodajo sredstev podjetij NG, MSR in CMHN ter jo izvedla. |
| --- | --- |

(45)

Stečajna upravitelja sta se odločila za naslednjo prodajno strukturo za prodajo sredstev podjetij NG, MSR in CMHN ter jo izvedla.

| (46) | Za namene razpisnega postopka so bila sredstva podjetij NG, MSR in CMHN razdeljena v 11 posameznih skupin sredstev (61). V objavljenem razpisu za prijavo interesa je bilo navedeno: „Prodajalci nameravajo prodati sredstva enemu ali več vlagateljem ('Projekt RING'). Vlagatelji bodo imeli možnost pridobiti vsa sredstva, določene skupine sredstev ('predlagane skupine sredstev') ali posamezna sredstva. Predlagane skupine sredstev so bile določene na podlagi ločljivosti sredstev in povezanih stroškov. Predvideva se, da bo transakcija strukturirana kot odkup sredstev. Insolventni pravni subjekti bodo obdržali vse obveznosti do tretjih oseb in finančne obveznosti, kar bo omogočilo nov začetek s prazno bilanco stanja“ (62). Poleg tega je bilo v pismu, ki je bilo 19. julija 2013 poslano zainteresiranim vlagateljem, navedeno: „Vlagatelji bodo imeli možnost, da pridobijo vsa sredstva prodajalcev, določene skupine sredstev ('predlagane skupine sredstev') ali posamezna sredstva. Predlagane skupine sredstev so bile določene na podlagi ločljivosti sredstev Nürburgringa in povezanih stroškov“ (63). |
| --- | --- |

(46)

Za namene razpisnega postopka so bila sredstva podjetij NG, MSR in CMHN razdeljena v 11 posameznih skupin sredstev (61). V objavljenem razpisu za prijavo interesa je bilo navedeno: „Prodajalci nameravajo prodati sredstva enemu ali več vlagateljem ('Projekt RING'). Vlagatelji bodo imeli možnost pridobiti vsa sredstva, določene skupine sredstev ('predlagane skupine sredstev') ali posamezna sredstva. Predlagane skupine sredstev so bile določene na podlagi ločljivosti sredstev in povezanih stroškov. Predvideva se, da bo transakcija strukturirana kot odkup sredstev. Insolventni pravni subjekti bodo obdržali vse obveznosti do tretjih oseb in finančne obveznosti, kar bo omogočilo nov začetek s prazno bilanco stanja“ (62). Poleg tega je bilo v pismu, ki je bilo 19. julija 2013 poslano zainteresiranim vlagateljem, navedeno: „Vlagatelji bodo imeli možnost, da pridobijo vsa sredstva prodajalcev, določene skupine sredstev ('predlagane skupine sredstev') ali posamezna sredstva. Predlagane skupine sredstev so bile določene na podlagi ločljivosti sredstev Nürburgringa in povezanih stroškov“ (63).

61

62

63

| (47) | Stečajna upravitelja nista določila nobenih pogojev glede prihodnje uporabe sredstev. Kakršne koli omejitve te uporabe izhajajo iz obstoječe gradbene in okoljske zakonodaje ter javnega dostopa do dirkališča Nürburgring, ki je zagotovljen z ustreznim aktom zvezne dežele. |
| --- | --- |

(47)

Stečajna upravitelja nista določila nobenih pogojev glede prihodnje uporabe sredstev. Kakršne koli omejitve te uporabe izhajajo iz obstoječe gradbene in okoljske zakonodaje ter javnega dostopa do dirkališča Nürburgring, ki je zagotovljen z ustreznim aktom zvezne dežele.

| (48) | Glede na izbirna merila razpisa, ki so opredeljena v pismih zainteresiranim vlagateljem z dne 19. julija 2013 in 17. oktobra 2013, naj bi se vlagatelji izbrali na podlagi (a) čim večjega povečanja skupnih prihodkov za vsa sredstva in (b) pričakovane varnosti transakcije (64). Ta merila so bila podrobneje opisana, kot sledi: „Vrednost za sredstva v okviru zadevne ponudbe; morebitni učinki na vrednost sredstev, ki niso vključena v zadevno ponudbo, če taka sredstva obstajajo; stroški morebitne nadaljnje ločitve sredstev v okviru zadevne ponudbe; stroški izpolnitve bistvenih predpostavk in pogojev zadevne ponudbe; verjetnost sklenitve pogodbe“. Nadalje je bilo pojasnjeno, da: „bo verjetnost sklenitve ocenjena ob upoštevanju (i) neizpolnjenih zahtev glede skrbnega pregleda, (ii) zagotovljenega financiranja za transakcijo, podprtega s potrditvijo finančnih partnerjev, (iii) zahtevanih ukrepov za regulativno potrditev, (iv) zahtevanih ukrepov za notranjo odobritev, preden se lahko transakcija izvede, ter (v) strateških razlogov za pridobitev ali prihodnjih načrtov za sredstva podjetij NG, MSR in CMHN ter verjetnosti njihove uresničitve“. Opozoriti je treba, da okoljski vidiki niso bili del meril za izbiro končne ponudbe. |
| --- | --- |

(48)

Glede na izbirna merila razpisa, ki so opredeljena v pismih zainteresiranim vlagateljem z dne 19. julija 2013 in 17. oktobra 2013, naj bi se vlagatelji izbrali na podlagi (a) čim večjega povečanja skupnih prihodkov za vsa sredstva in (b) pričakovane varnosti transakcije (64). Ta merila so bila podrobneje opisana, kot sledi: „Vrednost za sredstva v okviru zadevne ponudbe; morebitni učinki na vrednost sredstev, ki niso vključena v zadevno ponudbo, če taka sredstva obstajajo; stroški morebitne nadaljnje ločitve sredstev v okviru zadevne ponudbe; stroški izpolnitve bistvenih predpostavk in pogojev zadevne ponudbe; verjetnost sklenitve pogodbe“. Nadalje je bilo pojasnjeno, da: „bo verjetnost sklenitve ocenjena ob upoštevanju (i) neizpolnjenih zahtev glede skrbnega pregleda, (ii) zagotovljenega financiranja za transakcijo, podprtega s potrditvijo finančnih partnerjev, (iii) zahtevanih ukrepov za regulativno potrditev, (iv) zahtevanih ukrepov za notranjo odobritev, preden se lahko transakcija izvede, ter (v) strateških razlogov za pridobitev ali prihodnjih načrtov za sredstva podjetij NG, MSR in CMHN ter verjetnosti njihove uresničitve“. Opozoriti je treba, da okoljski vidiki niso bili del meril za izbiro končne ponudbe.

64

| (49) | S pismoma z dne 17. oktobra 2013 in 17. decembra 2013 so bili ponudniki, ki so predložili kvalificirane ponudbe, obveščeni, da: (a) bodo obravnavane tudi okvirne ali končne ponudbe, predložene po izteku ustreznega roka, če so pogoji teh ponudb ustrezni za uvrstitev v naslednjo fazo postopka; (b) bo neugodnosti, ki so posledica pozne predložitve, v celoti kril zadevni ponudnik in (c) lahko prodajalci izberejo kvalificirane ponudnike kmalu po izteku roka. Po navedbah stečajnih upraviteljev so prodajalci obvestili ponudnike, da lahko izboljšajo ponudbo ali predložijo novo ponudbo v času od izteka roka do sklenitve prodajne pogodbe. |
| --- | --- |

(49)

S pismoma z dne 17. oktobra 2013 in 17. decembra 2013 so bili ponudniki, ki so predložili kvalificirane ponudbe, obveščeni, da: (a) bodo obravnavane tudi okvirne ali končne ponudbe, predložene po izteku ustreznega roka, če so pogoji teh ponudb ustrezni za uvrstitev v naslednjo fazo postopka; (b) bo neugodnosti, ki so posledica pozne predložitve, v celoti kril zadevni ponudnik in (c) lahko prodajalci izberejo kvalificirane ponudnike kmalu po izteku roka. Po navedbah stečajnih upraviteljev so prodajalci obvestili ponudnike, da lahko izboljšajo ponudbo ali predložijo novo ponudbo v času od izteka roka do sklenitve prodajne pogodbe.

| (50) | 24 kandidatov (65) je okvirno ponudbo poslalo do začetka februarja 2014. 18 od teh kandidatov se je uvrstilo v fazo skrbnega pregleda (66) in 13 ponudnikov je predložilo potrdilne ponudbe za vsa sredstva, posamezne skupine sredstev ali posamezna sredstva, vključno s ponudbami naslednjih štirih ponudnikov za vsa sredstva: 1. Capricorn Automotive GmbH in Capricorn Holding GmbH (v nadaljnjem besedilu: Capricorn), 2. [drugi ponudnik], 3. [tretji ponudnik] in 4. [četrti ponudnik]. Ponudbe so bile obravnavane na podlagi: (a) čim večjega povečanja skupnih prihodkov za vsa sredstva in (b) pričakovane varnosti transakcije (67). Ponudbe, ki so izpolnjevale ta merila, so se upoštevale v končni fazi ocenjevanja, in sicer so bile to ponudbe za vse skupine sredstev. Izmed navedenih ponudnikov sta podjetje Capricorn in [drugi ponudnik] predložila potrdila o svojem dostopu do finančnih sredstev, potrebnih za financiranje nakupa, in sicer je [drugi ponudnik] 7. marca 2014 predložil zavezujoče pismo z dne 24. februarja 2014, v katerem je podjetje KPMG obvestil o svojih finančnih zmožnostih, podjetje Capricorn pa je 11. marca 2014 prodajalcem predložilo zavezujoče pismo [...] z dne 10. marca 2014, naslovljeno na podjetje Capricorn, v katerem je [...] sporočil, da je pripravljen zagotoviti poroštvo za posojilo podjetju Capricorn v višini 45 milijonov EUR za pridobitev zadevnih sredstev. Na podlagi njunih ponudb sta bili vzporedno dogovorjeni in overjeni pogodbi, in sicer pogodba z [drugim ponudnikom] 7. marca 2014, pogodba s podjetjem Capricorn pa 10. marca 2014. |
| --- | --- |

(50)

24 kandidatov (65) je okvirno ponudbo poslalo do začetka februarja 2014. 18 od teh kandidatov se je uvrstilo v fazo skrbnega pregleda (66) in 13 ponudnikov je predložilo potrdilne ponudbe za vsa sredstva, posamezne skupine sredstev ali posamezna sredstva, vključno s ponudbami naslednjih štirih ponudnikov za vsa sredstva: 1. Capricorn Automotive GmbH in Capricorn Holding GmbH (v nadaljnjem besedilu: Capricorn), 2. [drugi ponudnik], 3. [tretji ponudnik] in 4. [četrti ponudnik]. Ponudbe so bile obravnavane na podlagi: (a) čim večjega povečanja skupnih prihodkov za vsa sredstva in (b) pričakovane varnosti transakcije (67). Ponudbe, ki so izpolnjevale ta merila, so se upoštevale v končni fazi ocenjevanja, in sicer so bile to ponudbe za vse skupine sredstev. Izmed navedenih ponudnikov sta podjetje Capricorn in [drugi ponudnik] predložila potrdila o svojem dostopu do finančnih sredstev, potrebnih za financiranje nakupa, in sicer je [drugi ponudnik] 7. marca 2014 predložil zavezujoče pismo z dne 24. februarja 2014, v katerem je podjetje KPMG obvestil o svojih finančnih zmožnostih, podjetje Capricorn pa je 11. marca 2014 prodajalcem predložilo zavezujoče pismo [...] z dne 10. marca 2014, naslovljeno na podjetje Capricorn, v katerem je [...] sporočil, da je pripravljen zagotoviti poroštvo za posojilo podjetju Capricorn v višini 45 milijonov EUR za pridobitev zadevnih sredstev. Na podlagi njunih ponudb sta bili vzporedno dogovorjeni in overjeni pogodbi, in sicer pogodba z [drugim ponudnikom] 7. marca 2014, pogodba s podjetjem Capricorn pa 10. marca 2014.

65

66

67

| (51) | Odbor upnikov insolventnih podjetij je 11. marca 2014 odobril prodajo podjetju Capricorn (natančneje, podjetju capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH) kot ponudniku z najvišjo ponudbo in dokazom o financiranju. Cena v ponudbi podjetja Capricorn je znašala 77 milijonov EUR, cena v ponudbi [drugega ponudnika] pa [47–52] milijonov EUR. Podjetja NG, MSR in CMHN so prodajno pogodbo s podjetjem Capricorn podpisala 11. marca 2014, stečajni upravitelj pa 13. marca 2014 (68). |
| --- | --- |

(51)

Odbor upnikov insolventnih podjetij je 11. marca 2014 odobril prodajo podjetju Capricorn (natančneje, podjetju capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH) kot ponudniku z najvišjo ponudbo in dokazom o financiranju. Cena v ponudbi podjetja Capricorn je znašala 77 milijonov EUR, cena v ponudbi [drugega ponudnika] pa [47–52] milijonov EUR. Podjetja NG, MSR in CMHN so prodajno pogodbo s podjetjem Capricorn podpisala 11. marca 2014, stečajni upravitelj pa 13. marca 2014 (68).

68

| (52) | Po koncu opisanega razpisnega postopka je podjetje Capricorn kupilo sredstva podjetij NG, MSR in CMHN (vsa opredmetena in neopredmetena sredstva, vključno z vsemi zemljišči, stavbami, blagovnimi znamkami in pravicami do uporabe internetne domene), ne pa obveznosti in finančnih sredstev. Delničarja podjetja Capricorn sta capricorn HOLDING GmbH (69) s 67-odstotnim deležem in GetSpeed GmbH & Co KG (70) s 33-odstotnim deležem. |
| --- | --- |

(52)

Po koncu opisanega razpisnega postopka je podjetje Capricorn kupilo sredstva podjetij NG, MSR in CMHN (vsa opredmetena in neopredmetena sredstva, vključno z vsemi zemljišči, stavbami, blagovnimi znamkami in pravicami do uporabe internetne domene), ne pa obveznosti in finančnih sredstev. Delničarja podjetja Capricorn sta capricorn HOLDING GmbH (69) s 67-odstotnim deležem in GetSpeed GmbH & Co KG (70) s 33-odstotnim deležem.

69

70

| (53) | Prenos pogodb o zaposlitvi, povezan s prodanimi skupinami sredstev, izhaja iz nemške zakonodaje (71) in sodne prakse nemških delovnih sodišč (72), ki določata, da se zaposleni samodejno premestijo v podjetje kupca sredstev, vendar lahko v primeru insolventnosti kupec od stečajnega upravitelja zahteva, da odpove pogodbe o zaposlitvi. V obravnavanem primeru prodajna pogodba predvideva, da bo družba NBG (sedanji upravljavec kompleksa Nürburgring) leta 2014 na zahtevo podjetja Capricorn odpovedala pogodbe o zaposlitvi. Podjetje Capricorn je sklenilo, da bi za vzpostavitev gospodarsko uspešnega upravljanja pridobljenih sredstev potrebovalo 253 od vseh 297 zaposlenih (od začetka leta 2014), zato je od družbe NBG zahtevalo, da odpove pogodbe o zaposlitvi 44 zaposlenih. Tako bo 85 % osebja insolventnih podjetij 1. januarja 2015 (ko bo podjetje Capricorn začelo upravljati pridobljena sredstva) premeščenega v podjetje Capricorn. |
| --- | --- |

(53)

Prenos pogodb o zaposlitvi, povezan s prodanimi skupinami sredstev, izhaja iz nemške zakonodaje (71) in sodne prakse nemških delovnih sodišč (72), ki določata, da se zaposleni samodejno premestijo v podjetje kupca sredstev, vendar lahko v primeru insolventnosti kupec od stečajnega upravitelja zahteva, da odpove pogodbe o zaposlitvi. V obravnavanem primeru prodajna pogodba predvideva, da bo družba NBG (sedanji upravljavec kompleksa Nürburgring) leta 2014 na zahtevo podjetja Capricorn odpovedala pogodbe o zaposlitvi. Podjetje Capricorn je sklenilo, da bi za vzpostavitev gospodarsko uspešnega upravljanja pridobljenih sredstev potrebovalo 253 od vseh 297 zaposlenih (od začetka leta 2014), zato je od družbe NBG zahtevalo, da odpove pogodbe o zaposlitvi 44 zaposlenih. Tako bo 85 % osebja insolventnih podjetij 1. januarja 2015 (ko bo podjetje Capricorn začelo upravljati pridobljena sredstva) premeščenega v podjetje Capricorn.

71

72

| (54) | Pogodbenici sta zavezani k izvedbi prodajne pogodbe šele, ko Komisija izda sklep, da kupec in njegovo operativno podjetje nista prejemnika obravnavane pomoči, ki jo je treba vrniti, ter (a) ko se rok za vložitev pritožbe zoper sklep Komisije izteče brez pritožbe ali (b) v primeru pritožbe, ko se izda sodba sodišča, zoper katero se ni mogoče pritožiti in ki potrjuje sklep Komisije. Ta pogoj je bil namenjen pokritju razlike med ceno sredstev v višini 77 milijonov EUR in finančnim tveganjem, ki so ga ta sredstva vključevala in izhaja iz možne odgovornosti za vračilo državne pomoči v višini 456 milijonov EUR na podlagi sklepa Komisije o začetku formalnega postopka preiskave z dne 21. maja 2012 in sklepa Komisije o razširitvi tega postopka z dne 7. avgusta 2012. |
| --- | --- |

(54)

Pogodbenici sta zavezani k izvedbi prodajne pogodbe šele, ko Komisija izda sklep, da kupec in njegovo operativno podjetje nista prejemnika obravnavane pomoči, ki jo je treba vrniti, ter (a) ko se rok za vložitev pritožbe zoper sklep Komisije izteče brez pritožbe ali (b) v primeru pritožbe, ko se izda sodba sodišča, zoper katero se ni mogoče pritožiti in ki potrjuje sklep Komisije. Ta pogoj je bil namenjen pokritju razlike med ceno sredstev v višini 77 milijonov EUR in finančnim tveganjem, ki so ga ta sredstva vključevala in izhaja iz možne odgovornosti za vračilo državne pomoči v višini 456 milijonov EUR na podlagi sklepa Komisije o začetku formalnega postopka preiskave z dne 21. maja 2012 in sklepa Komisije o razširitvi tega postopka z dne 7. avgusta 2012.

| (55) | Družba NBG bo upravljala posle v sezoni 2014. Nato je predvidena likvidacija te družbe. Denarni tok družbe NBG za leto 2014 (6 milijonov EUR) pobere prodajalec. Ta znesek predstavlja del prodajne cene v obliki pavšalnega plačila za olajšanje upravljanja pogodbe. Upravičenci NG, MSR in CMHN so v okviru postopkov zaradi insolventnosti dokončno prenehali opravljati vse dejavnosti in nimajo zaposlenih. Hkrati je bilo stečajnima upraviteljema zaupano izvajanje pravnih postopkov v skladu z nemško stečajno zakonodajo, s katerimi naj bi poravnala vse terjatve in obveznosti podjetij v postopku zaradi insolventnosti. Ko bodo navedene terjatve in obveznosti poravnane in stečajno sodišče odobri dokončno likvidacijo, se bodo lahko podjetja izbrisala iz registra podjetij. |
| --- | --- |

(55)

Družba NBG bo upravljala posle v sezoni 2014. Nato je predvidena likvidacija te družbe. Denarni tok družbe NBG za leto 2014 (6 milijonov EUR) pobere prodajalec. Ta znesek predstavlja del prodajne cene v obliki pavšalnega plačila za olajšanje upravljanja pogodbe. Upravičenci NG, MSR in CMHN so v okviru postopkov zaradi insolventnosti dokončno prenehali opravljati vse dejavnosti in nimajo zaposlenih. Hkrati je bilo stečajnima upraviteljema zaupano izvajanje pravnih postopkov v skladu z nemško stečajno zakonodajo, s katerimi naj bi poravnala vse terjatve in obveznosti podjetij v postopku zaradi insolventnosti. Ko bodo navedene terjatve in obveznosti poravnane in stečajno sodišče odobri dokončno likvidacijo, se bodo lahko podjetja izbrisala iz registra podjetij.

| (56) | Kupec (Capricorn) bo za upravljanje poslov v sezoni 2015 ustanovil operativno podjetje Capricorn NÜRBURGRING GmbH (v nadaljnjem besedilu: OpCo), ki bo sklenilo pogodbe za sezono 2015. Komisija je bila obveščena o naslednjih ukrepih za zagotovitev, da bodo upravičenci do pomoči res izstopili s trga. Če na začetku leta 2015 ne bo neizpodbojnega sklepa Komisije, se bodo prodana sredstva pred 1. januarjem 2015 prenesla na novo podjetje (v nadaljnjem besedilu: NewCo), v katerem bo 95,1 % odstotkov delnic v lasti kupca, 4,9 % delnic pa v lasti neodvisnega skrbnika. Skrbnik bo deloval v interesu upnikov in ne v interesu insolventnih upravičencev do državne pomoči, vendar ne bo zavezan k upoštevanju navodil upnikov. Poleg tega bosta podjetji NewCo in OpCo sklenili najemno pogodbo, ki bo prenehala na dan začetka veljavnosti prodajne pogodbe. Podjetje OpCo bo poslovalo pod svojim imenom, na podlagi svojega poslovnega načrta in z zaposlenimi, ki jih bo izbralo samo (glej uvodno izjavo 53). Podjetju NewCo se bo plačevala letna najemnina v skupnem znesku [4,6–5,1] milijona EUR, ki bo vključena v likvidacijsko maso podjetij Nürburgringa (vsa plačila v likvidacijsko maso se prenesejo na skrbniške račune stečajnih upraviteljev izključno za poplačilo upnikov). Po začetku veljavnosti sklepa Komisije bo skrbnik prenesel vse svoje delnice podjetja NewCo na kupca. Če pa kupec ne bo izpolnil svojih pogodbenih plačilnih obveznosti, bo lahko skrbnik prodal sredstva. Poleg tega, če bo sklep Komisije razveljavljen, bodo sredstva vrnjena stečajnima upraviteljema, da se bodo lahko takoj prodala, saj tudi v takem primeru velja obveznost likvidacije v skladu z nemško zakonodajo o insolventnosti. Ni možnosti, da bo podjetje NewCo nadaljevalo posle podjetij Nürburgringa. Komisija ugotavlja, da ta ureditev ne spreminja osnovnih pogojev prodaje, vključno s prodajno ceno in plačilnimi pogoji, ki ostajajo enaki (73). |
| --- | --- |

(56)

Kupec (Capricorn) bo za upravljanje poslov v sezoni 2015 ustanovil operativno podjetje Capricorn NÜRBURGRING GmbH (v nadaljnjem besedilu: OpCo), ki bo sklenilo pogodbe za sezono 2015. Komisija je bila obveščena o naslednjih ukrepih za zagotovitev, da bodo upravičenci do pomoči res izstopili s trga. Če na začetku leta 2015 ne bo neizpodbojnega sklepa Komisije, se bodo prodana sredstva pred 1. januarjem 2015 prenesla na novo podjetje (v nadaljnjem besedilu: NewCo), v katerem bo 95,1 % odstotkov delnic v lasti kupca, 4,9 % delnic pa v lasti neodvisnega skrbnika. Skrbnik bo deloval v interesu upnikov in ne v interesu insolventnih upravičencev do državne pomoči, vendar ne bo zavezan k upoštevanju navodil upnikov. Poleg tega bosta podjetji NewCo in OpCo sklenili najemno pogodbo, ki bo prenehala na dan začetka veljavnosti prodajne pogodbe. Podjetje OpCo bo poslovalo pod svojim imenom, na podlagi svojega poslovnega načrta in z zaposlenimi, ki jih bo izbralo samo (glej uvodno izjavo 53). Podjetju NewCo se bo plačevala letna najemnina v skupnem znesku [4,6–5,1] milijona EUR, ki bo vključena v likvidacijsko maso podjetij Nürburgringa (vsa plačila v likvidacijsko maso se prenesejo na skrbniške račune stečajnih upraviteljev izključno za poplačilo upnikov). Po začetku veljavnosti sklepa Komisije bo skrbnik prenesel vse svoje delnice podjetja NewCo na kupca. Če pa kupec ne bo izpolnil svojih pogodbenih plačilnih obveznosti, bo lahko skrbnik prodal sredstva. Poleg tega, če bo sklep Komisije razveljavljen, bodo sredstva vrnjena stečajnima upraviteljema, da se bodo lahko takoj prodala, saj tudi v takem primeru velja obveznost likvidacije v skladu z nemško zakonodajo o insolventnosti. Ni možnosti, da bo podjetje NewCo nadaljevalo posle podjetij Nürburgringa. Komisija ugotavlja, da ta ureditev ne spreminja osnovnih pogojev prodaje, vključno s prodajno ceno in plačilnimi pogoji, ki ostajajo enaki (73).

73

3.   PRIPOMBE NEMČIJE

PRIPOMBE NEMČIJE

3.1   PODJETJE V TEŽAVAH

| (57) | Nemčija je v svojih pripombah glede formalnega postopka preiskave trdila, da podjetje NG 1. julija 2008 (74) ali ob odobritvi posojila ISB v višini 325 265 000 EUR 28. julija 2010 ni bilo podjetje v težavah (75). V zvezi s položajem podjetij NG, MSR in CMHN v obdobju od maja 2012 do julija 2012 in razširitvijo formalnega postopka preiskave Nemčija trdi, da Komisija ni upoštevala insolventnosti podjetij NG, MSR in CMHN kot nepopravljive posledice odločitve Komisije v predhodnem postopku (76), da ne bo odobrila pomoči za reševanje, in da je zato kršila načelo sorazmernosti (77). Nemčija trdi tudi, da je podjetje NG zgradilo infrastrukturo in predvsem organiziralo dirke formule 1 in Superbike v imenu javnega sektorja (78) ter da se te dejavnosti zato ne smejo upoštevati pri analizi gospodarskega stanja podjetja, njegovi opredelitvi kot podjetja v težavah in uporabi načela o enkratni pomoči (79). |
| --- | --- |

(57)

Nemčija je v svojih pripombah glede formalnega postopka preiskave trdila, da podjetje NG 1. julija 2008 (74) ali ob odobritvi posojila ISB v višini 325 265 000 EUR 28. julija 2010 ni bilo podjetje v težavah (75). V zvezi s položajem podjetij NG, MSR in CMHN v obdobju od maja 2012 do julija 2012 in razširitvijo formalnega postopka preiskave Nemčija trdi, da Komisija ni upoštevala insolventnosti podjetij NG, MSR in CMHN kot nepopravljive posledice odločitve Komisije v predhodnem postopku (76), da ne bo odobrila pomoči za reševanje, in da je zato kršila načelo sorazmernosti (77). Nemčija trdi tudi, da je podjetje NG zgradilo infrastrukturo in predvsem organiziralo dirke formule 1 in Superbike v imenu javnega sektorja (78) ter da se te dejavnosti zato ne smejo upoštevati pri analizi gospodarskega stanja podjetja, njegovi opredelitvi kot podjetja v težavah in uporabi načela o enkratni pomoči (79).

74

75

76

77

78

79

3.2   DRŽAVNA SREDSTVA IN ODGOVORNOST

| (58) | V zvezi z ukrepi, ki jih je izvedlo podjetje NG, Nemčija priznava, da je mogoče sredstva pripisati državi (80). |
| --- | --- |

(58)

V zvezi z ukrepi, ki jih je izvedlo podjetje NG, Nemčija priznava, da je mogoče sredstva pripisati državi (80).

80

3.3   GOSPODARSKA DEJAVNOST

| (59) | Po navedbah Nemčije izgradnja tribun, večnamenskih dvoran, struktur za dostop ter zanimivosti, ki ponujajo izobraževanje in zabavo (I. del (81) projekta Nürburgring 2009), ni gospodarska dejavnost, in sicer zaradi dejstev, da sodbe v zadevi Leipzig/Halle (82) ni mogoče uporabiti za gradnjo splošne (regionalne in športne) infrastrukture (83), da zgrajeni objekti izpolnjujejo merila iz bele knjige Komisije o športu iz leta 2007 (večnamenska uporaba, nediskriminatoren dostop itd.), da zasebni vlagatelj ne bi izvedel takega projekta ter da zasebni subjekti običajno ne gradijo dirkališč, saj je njihova donosnost premajhna (84). |
| --- | --- |

(59)

Po navedbah Nemčije izgradnja tribun, večnamenskih dvoran, struktur za dostop ter zanimivosti, ki ponujajo izobraževanje in zabavo (I. del (81) projekta Nürburgring 2009), ni gospodarska dejavnost, in sicer zaradi dejstev, da sodbe v zadevi Leipzig/Halle (82) ni mogoče uporabiti za gradnjo splošne (regionalne in športne) infrastrukture (83), da zgrajeni objekti izpolnjujejo merila iz bele knjige Komisije o športu iz leta 2007 (večnamenska uporaba, nediskriminatoren dostop itd.), da zasebni vlagatelj ne bi izvedel takega projekta ter da zasebni subjekti običajno ne gradijo dirkališč, saj je njihova donosnost premajhna (84).

81

82

83

84

| (60) | V zvezi z dogodki formule 1 Nemčija meni, da iz strukturnih razlogov načeloma ustvarjajo primanjkljaj, da teh dogodkov ni mogoče šteti za redno poslovanje podjetja NG, saj so kljub javni podpori prinesli negativni rezultat podjetja NG, da podjetje teh dogodkov ne bi organiziralo brez pričakovanj glede javnega financiranja ter da so se javni organi odločili za financiranje dogodkov formule 1 prek podjetja NG pod tržnimi pogoji in iz razlogov regionalne politike (85). Zato Nemčija trdi, da organizacije teh dogodkov ni mogoče šteti za gospodarsko dejavnost podjetja NG. Če gre za pomoč, Nemčija trdi, da so merila za storitve splošnega gospodarskega pomena izpolnjena. |
| --- | --- |

(60)

V zvezi z dogodki formule 1 Nemčija meni, da iz strukturnih razlogov načeloma ustvarjajo primanjkljaj, da teh dogodkov ni mogoče šteti za redno poslovanje podjetja NG, saj so kljub javni podpori prinesli negativni rezultat podjetja NG, da podjetje teh dogodkov ne bi organiziralo brez pričakovanj glede javnega financiranja ter da so se javni organi odločili za financiranje dogodkov formule 1 prek podjetja NG pod tržnimi pogoji in iz razlogov regionalne politike (85). Zato Nemčija trdi, da organizacije teh dogodkov ni mogoče šteti za gospodarsko dejavnost podjetja NG. Če gre za pomoč, Nemčija trdi, da so merila za storitve splošnega gospodarskega pomena izpolnjena.

85

3.4   SELEKTIVNOST

| (61) | Nemčija trdi, da tudi če je financiranje ukrepov gospodarska dejavnost, ta ni selektivna, saj merila iz bele knjige o športu iz leta 2007 niso izpolnjena (uporabnikov je več, dostop ni diskriminatoren, uporaba je večnamenska in najemnina temelji na razumnih tržnih cenah, infrastrukture ne zagotavlja trg, saj to ne bi bilo ekonomično, odgovorni pa so javni organi). |
| --- | --- |

(61)

Nemčija trdi, da tudi če je financiranje ukrepov gospodarska dejavnost, ta ni selektivna, saj merila iz bele knjige o športu iz leta 2007 niso izpolnjena (uporabnikov je več, dostop ni diskriminatoren, uporaba je večnamenska in najemnina temelji na razumnih tržnih cenah, infrastrukture ne zagotavlja trg, saj to ne bi bilo ekonomično, odgovorni pa so javni organi).

3.5   PREDNOST

(a)   Ukrepi, zajeti v sklepu z dne 21. marca 2012

Ukrepi, zajeti v sklepu z dne 21. marca 2012

| (62) | Nemčija priznava, da ni našla dolgoročnega zasebnega vlagatelja, ki bi vlagal v projekt Nürburgring 2009. |
| --- | --- |

(62)

Nemčija priznava, da ni našla dolgoročnega zasebnega vlagatelja, ki bi vlagal v projekt Nürburgring 2009.

| (63) | V zvezi z ukrepom 1 (vplačila v kapitalsko rezervo in povečanje kapitala avgusta 2004, decembra 2004 in septembra 2007) Nemčija trdi, da vprašanje prednosti ni pomembno, saj cilj ukrepa ni bil gospodarska dejavnost. |
| --- | --- |

(63)

V zvezi z ukrepom 1 (vplačila v kapitalsko rezervo in povečanje kapitala avgusta 2004, decembra 2004 in septembra 2007) Nemčija trdi, da vprašanje prednosti ni pomembno, saj cilj ukrepa ni bil gospodarska dejavnost.

ukrepom 1

| (64) | V zvezi z ukrepom 2 Nemčija trdi, da višina obresti na posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo svojim hčerinskim družbam (6 %), ne pomeni prednosti za te hčerinske družbe, saj je primerljiva z obrestmi na posojila na trgu. |
| --- | --- |

(64)

V zvezi z ukrepom 2 Nemčija trdi, da višina obresti na posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo svojim hčerinskim družbam (6 %), ne pomeni prednosti za te hčerinske družbe, saj je primerljiva z obrestmi na posojila na trgu.

ukrepom 2

| (65) | Nemčija glede ukrepa 3 navaja, da so bili ukrepi, ki so se financirali s sredstvi iz združene likvidnosti v višini 170 milijonov EUR (86), izvedeni pod tržnimi pogoji, saj (a) zvezna dežela združena likvidnostna sredstva uporablja podobno kot holding na trgu (87); (b) je podjetje NG plačevalo običajne obresti in (c) so bila sredstva v zvezi z ukrepom 8 v celoti vrnjena. Nemčija je navedla tudi, da so se posojila, ki jih je banka ISB prejela iz združenih likvidnih sredstev zvezne dežele, uporabila izključno za refinanciranje posojil banke ISB podjetju NG (glej tudi uvodno izjavo 70) in da se tržni pogoji zvezne dežele iz transakcij iz združenih likvidnih sredstev niso prenesli na podjetje NG kot dolžnika. |
| --- | --- |

(65)

Nemčija glede ukrepa 3 navaja, da so bili ukrepi, ki so se financirali s sredstvi iz združene likvidnosti v višini 170 milijonov EUR (86), izvedeni pod tržnimi pogoji, saj (a) zvezna dežela združena likvidnostna sredstva uporablja podobno kot holding na trgu (87); (b) je podjetje NG plačevalo običajne obresti in (c) so bila sredstva v zvezi z ukrepom 8 v celoti vrnjena. Nemčija je navedla tudi, da so se posojila, ki jih je banka ISB prejela iz združenih likvidnih sredstev zvezne dežele, uporabila izključno za refinanciranje posojil banke ISB podjetju NG (glej tudi uvodno izjavo 70) in da se tržni pogoji zvezne dežele iz transakcij iz združenih likvidnih sredstev niso prenesli na podjetje NG kot dolžnika.

ukrepa 3

86

87

| (66) | V zvezi z ukrepom 4 (posojilo, ki ga je podjetje NG zagotovilo podjetju MSR) Nemčija navaja, da se zdi 7-odstotna obrestna mera skladna s tržnimi obrestnimi merami. |
| --- | --- |

(66)

V zvezi z ukrepom 4 (posojilo, ki ga je podjetje NG zagotovilo podjetju MSR) Nemčija navaja, da se zdi 7-odstotna obrestna mera skladna s tržnimi obrestnimi merami.

ukrepom 4

| (67) | Nemčija glede ukrepa 5 (podpora podjetja NG podjetju CST) trdi, da je v skladu s tržnimi pravili, saj sta podjetji NG in MIB začetno financiranje projekta zagotovili pod enakimi pogoji, podjetje MIB pa pozneje ni moglo zagotoviti potrebnih delničarskih posojil v enakem znesku kot podjetje NG. Ker bi umik podjetja NG iz projekta ogrozil pravočasno vzpostavitev sistema izdaje vstopnic in po vsej verjetnosti razvrednotil prejšnje naložbe podjetja NG, je bilo za to podjetje bolje, da vztraja pri načrtovanem projektu pod spremenjenimi pogoji, zlasti ker je bilo mogoče glede na poslovni načrt pričakovati primerno donosnost in ker je podjetje NG prejelo zavarovanja od podjetja NG. |
| --- | --- |

(67)

Nemčija glede ukrepa 5 (podpora podjetja NG podjetju CST) trdi, da je v skladu s tržnimi pravili, saj sta podjetji NG in MIB začetno financiranje projekta zagotovili pod enakimi pogoji, podjetje MIB pa pozneje ni moglo zagotoviti potrebnih delničarskih posojil v enakem znesku kot podjetje NG. Ker bi umik podjetja NG iz projekta ogrozil pravočasno vzpostavitev sistema izdaje vstopnic in po vsej verjetnosti razvrednotil prejšnje naložbe podjetja NG, je bilo za to podjetje bolje, da vztraja pri načrtovanem projektu pod spremenjenimi pogoji, zlasti ker je bilo mogoče glede na poslovni načrt pričakovati primerno donosnost in ker je podjetje NG prejelo zavarovanja od podjetja NG.

ukrepa 5

| (68) | V zvezi z ukrepom 6 (plačilo podjetju IPC in posojilo podjetju MSR prek podjetja PNG kot posrednika) Nemčija trdi, da sta prejemnika prejela plačili kot plačilo za storitve in kot posojilo pod pogoji, enakovrednimi tržnim. |
| --- | --- |

(68)

V zvezi z ukrepom 6 (plačilo podjetju IPC in posojilo podjetju MSR prek podjetja PNG kot posrednika) Nemčija trdi, da sta prejemnika prejela plačili kot plačilo za storitve in kot posojilo pod pogoji, enakovrednimi tržnim.

ukrepom 6

| (69) | Nemčija v zvezi z ukrepom 7 (odstop terjatev podjetja MIB do CST podjetju NG) ne obravnava vprašanj glede morebitne prednosti. |
| --- | --- |

(69)

Nemčija v zvezi z ukrepom 7 (odstop terjatev podjetja MIB do CST podjetju NG) ne obravnava vprašanj glede morebitne prednosti.

ukrepom 7

| (70) | V zvezi z ukrepom 8 (posojilo banke ISB podjetjem NG, MSR in CMHN) Nemčija navaja, da banka ISB ni ravnala neodvisno (pod tržnimi pogoji) kot (ločeno) podjetje, ampak kot razvojna banka, ki prejema izrecna navodila uprave zvezne dežele in je njen del (88). Po navedbah Nemčije načela Dogovora II veljajo za refinanciranje posojila banke ISB (89) prek udeležbe te banke v združeni likvidnosti, ta udeležba pa zato ne vključuje pomoči v korist banke ISB (90). |
| --- | --- |

(70)

V zvezi z ukrepom 8 (posojilo banke ISB podjetjem NG, MSR in CMHN) Nemčija navaja, da banka ISB ni ravnala neodvisno (pod tržnimi pogoji) kot (ločeno) podjetje, ampak kot razvojna banka, ki prejema izrecna navodila uprave zvezne dežele in je njen del (88). Po navedbah Nemčije načela Dogovora II veljajo za refinanciranje posojila banke ISB (89) prek udeležbe te banke v združeni likvidnosti, ta udeležba pa zato ne vključuje pomoči v korist banke ISB (90).

ukrepom 8

88

89

90

| (71) | Nemčija v zvezi z ukrepom 9 (poroštvo zvezne dežele banki ISB v zvezi z ukrepom 8) navaja, da zadevno poroštvo zagotavlja delitev tveganja v notranjem razmerju med banko ISB in zvezno deželo, ne zagotavlja pa nobene prednosti za prejemnike posojila (podjetja NG, MSR in CMHN), saj ni izboljšalo pogojev tega posojila (91). |
| --- | --- |

(71)

Nemčija v zvezi z ukrepom 9 (poroštvo zvezne dežele banki ISB v zvezi z ukrepom 8) navaja, da zadevno poroštvo zagotavlja delitev tveganja v notranjem razmerju med banko ISB in zvezno deželo, ne zagotavlja pa nobene prednosti za prejemnike posojila (podjetja NG, MSR in CMHN), saj ni izboljšalo pogojev tega posojila (91).

ukrepom 9

91

| (72) | V zvezi z ukrepom 10 (pogodba o poslovnem najemu, sklenjena 25. marca 2010) je Nemčija 29. septembra 2011 predložila strokovno mnenje o najemnini za poslovni najem kompleksa Nürburgring, ki ga je naročila zvezna dežela in v katerem so bile navedene najnižje in najvišje letne najemnine, skladne s tistimi na trgu. Nemčija trdi, da je pričakovana najemnina glede na navedeno strokovno mnenje 20 % višja od najvišje tržne ravni ter da bi taka najemnina pokrila stroške najemodajalca za izgradnjo v višini 330 milijonov EUR in ustvarila razumen dobiček (92). |
| --- | --- |

(72)

V zvezi z ukrepom 10 (pogodba o poslovnem najemu, sklenjena 25. marca 2010) je Nemčija 29. septembra 2011 predložila strokovno mnenje o najemnini za poslovni najem kompleksa Nürburgring, ki ga je naročila zvezna dežela in v katerem so bile navedene najnižje in najvišje letne najemnine, skladne s tistimi na trgu. Nemčija trdi, da je pričakovana najemnina glede na navedeno strokovno mnenje 20 % višja od najvišje tržne ravni ter da bi taka najemnina pokrila stroške najemodajalca za izgradnjo v višini 330 milijonov EUR in ustvarila razumen dobiček (92).

ukrepom 10

92

| (73) | V zvezi s posojili v okviru ukrepa 11 (posojila, ki jih je podjetje RIM odobrilo podjetju MSR, pri čemer sta podjetji Mediinvest in PNG delovali kot posrednika), s katerimi je bil financiran II. del projekta „Nürburgring 2009“, Nemčija trdi, da so ta posojila v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in da ne vključujejo prednosti, saj so zaračunane obrestne mere višje od veljavnih referenčnih obrestnih mer (razen dveh posojil z dne 12. novembra 2008 in 22. decembra 2008). |
| --- | --- |

(73)

V zvezi s posojili v okviru ukrepa 11 (posojila, ki jih je podjetje RIM odobrilo podjetju MSR, pri čemer sta podjetji Mediinvest in PNG delovali kot posrednika), s katerimi je bil financiran II. del projekta „Nürburgring 2009“, Nemčija trdi, da so ta posojila v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in da ne vključujejo prednosti, saj so zaračunane obrestne mere višje od veljavnih referenčnih obrestnih mer (razen dveh posojil z dne 12. novembra 2008 in 22. decembra 2008).

ukrepa 11

| (74) | Nemčija glede ukrepa 12 (poroštvo zvezne dežele za posojila podjetja RIM podjetju MSR, pri katerih je bilo podjetje Mediinvest posrednik, v okviru ukrepa 11) navaja, da poroštvo zvezne dežele zagotavlja prednost samo prejemnikom posojil, ne pa banki ISB ali podjetju RIM, saj je bilo navedeno poroštvo pogoj za odobritev posojila. |
| --- | --- |

(74)

Nemčija glede ukrepa 12 (poroštvo zvezne dežele za posojila podjetja RIM podjetju MSR, pri katerih je bilo podjetje Mediinvest posrednik, v okviru ukrepa 11) navaja, da poroštvo zvezne dežele zagotavlja prednost samo prejemnikom posojil, ne pa banki ISB ali podjetju RIM, saj je bilo navedeno poroštvo pogoj za odobritev posojila.

ukrepa 12

| (75) | V zvezi z ukrepoma 13 in 14 (nepovratna sredstva od davka na igre na srečo za spodbujanje turizma (93) in posojila zvezne dežele) Nemčija ne trdi, da sta skladna z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Ukrep v zvezi z davkom na igre na srečo opisuje kot nadomestilo za infrastrukturne stroške v zvezi s spodbujanjem turizma. V zvezi s podreditvijo dolga Nemčija trdi, da ima zgolj deklaratorni učinek, saj se vsako delničarsko posojilo v postopku zaradi insolventnosti v vsakem primeru podredi, da ima navedena podreditev zato samo morebiten učinek na javni proračun in da zato ne pomeni prednosti (94). |
| --- | --- |

(75)

V zvezi z ukrepoma 13 in 14 (nepovratna sredstva od davka na igre na srečo za spodbujanje turizma (93) in posojila zvezne dežele) Nemčija ne trdi, da sta skladna z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Ukrep v zvezi z davkom na igre na srečo opisuje kot nadomestilo za infrastrukturne stroške v zvezi s spodbujanjem turizma. V zvezi s podreditvijo dolga Nemčija trdi, da ima zgolj deklaratorni učinek, saj se vsako delničarsko posojilo v postopku zaradi insolventnosti v vsakem primeru podredi, da ima navedena podreditev zato samo morebiten učinek na javni proračun in da zato ne pomeni prednosti (94).

ukrepoma 13 in 14

93

94

| (76) | Nemčija glede ukrepa 15 (prevzem delnic podjetja MSR s strani podjetij NG in RIM) trdi, da ne pomeni gospodarske prednosti za podjetja Mediinvest, Geisler & Trimmel in Weber, saj a) je bil opravljen po simbolični ceni 1 EUR na delnico; b) ni vključeval nobenih drugih prednosti, kot je preklic delničarskih posojil ali poroštev delničarja; c) sta podjetji NG in RIM prevzeli delnice v podjetju MSR, da bi združili lastništvo I. in II. dela projekta „Nürburgring 2009“ in omogočili enoten koncept poslovanja, ter d) vprašanje, ali je bilo podjetje MSR ob prenosu v težavah, ne vpliva na to oceno, saj je MSR družba z omejeno odgovornostjo, zato je odgovornost delničarjev v vsakem primeru omejena na kapital družbe. |
| --- | --- |

(76)

Nemčija glede ukrepa 15 (prevzem delnic podjetja MSR s strani podjetij NG in RIM) trdi, da ne pomeni gospodarske prednosti za podjetja Mediinvest, Geisler & Trimmel in Weber, saj a) je bil opravljen po simbolični ceni 1 EUR na delnico; b) ni vključeval nobenih drugih prednosti, kot je preklic delničarskih posojil ali poroštev delničarja; c) sta podjetji NG in RIM prevzeli delnice v podjetju MSR, da bi združili lastništvo I. in II. dela projekta „Nürburgring 2009“ in omogočili enoten koncept poslovanja, ter d) vprašanje, ali je bilo podjetje MSR ob prenosu v težavah, ne vpliva na to oceno, saj je MSR družba z omejeno odgovornostjo, zato je odgovornost delničarjev v vsakem primeru omejena na kapital družbe.

ukrepa 15

| (77) | V zvezi z ukrepom 16 (financiranje izgub podjetja NG zaradi dirk formule 1 s strani zvezne dežele) Nemčija navaja, da ni gospodarska dejavnost in da financiranje dogodkov formule 1 na splošno ni donosno. |
| --- | --- |

(77)

V zvezi z ukrepom 16 (financiranje izgub podjetja NG zaradi dirk formule 1 s strani zvezne dežele) Nemčija navaja, da ni gospodarska dejavnost in da financiranje dogodkov formule 1 na splošno ni donosno.

ukrepom 16

| (78) | Glede ukrepa 17 (koncesijska pogodba za formulo 1) Nemčija trdi, da je povezan s pogoji pogodbe o poslovnem najemu. Nemčija trdi, da je treba ob upoštevanju tega, da je najemnina občutno višja ([...] %) od tržne ravni, za obe pogodbi šteti, da sta v celoti uravnoteženi (vključno s koristmi, ki jih je koncesijska pogodba zagotovila podjetju NAG) (95). |
| --- | --- |

(78)

Glede ukrepa 17 (koncesijska pogodba za formulo 1) Nemčija trdi, da je povezan s pogoji pogodbe o poslovnem najemu. Nemčija trdi, da je treba ob upoštevanju tega, da je najemnina občutno višja ([...] %) od tržne ravni, za obe pogodbi šteti, da sta v celoti uravnoteženi (vključno s koristmi, ki jih je koncesijska pogodba zagotovila podjetju NAG) (95).

ukrepa 17

95

(b)   Ukrepi, zajeti v sklepu z dne 7. avgusta 2012
   (96)

Ukrepi, zajeti v sklepu z dne 7. avgusta 2012

96

| (79) | V zvezi z ukrepom 18 (odložitev dolga) Nemčija navaja, da je bil nujen za preprečitev preteče insolventnosti in da bi ga izvedel tudi zasebni delničar. |
| --- | --- |

(79)

V zvezi z ukrepom 18 (odložitev dolga) Nemčija navaja, da je bil nujen za preprečitev preteče insolventnosti in da bi ga izvedel tudi zasebni delničar.

ukrepom 18

| (80) | Nemčija glede ukrepa 19 (podreditev dolga in poroštvo) trdi, da ne pomeni niti dejanskega niti morebitnega bremena za javni proračun, da bi ga izvedel tudi zasebni delničar in da podreditev dolga ni imela posledic za delničarje, saj ni bilo dodatnih upnikov z visokimi terjatvami. |
| --- | --- |

(80)

Nemčija glede ukrepa 19 (podreditev dolga in poroštvo) trdi, da ne pomeni niti dejanskega niti morebitnega bremena za javni proračun, da bi ga izvedel tudi zasebni delničar in da podreditev dolga ni imela posledic za delničarje, saj ni bilo dodatnih upnikov z visokimi terjatvami.

ukrepa 19

3.6   IZKRIVLJANJE KONKURENCE IN VPLIV NA TRGOVINO

| (81) | Nemčija trdi, da ukrepi v korist hotelov in restavracij nimajo morebitnih učinkov na trgovino med državami članicami (97). |
| --- | --- |

(81)

Nemčija trdi, da ukrepi v korist hotelov in restavracij nimajo morebitnih učinkov na trgovino med državami članicami (97).

97

3.7   ZDRUŽLJIVOST

(a)   Objekti dirkališča

Objekti dirkališča

| (82) | Nemčija trdi, da je dirkališče Nürburgring bistvenega pomena za gospodarstvo in zaposlovanje v regiji, da je pomemben objekt, namenjen predvsem amaterskemu športu, da je del nemške moto športne zgodovine in nemške zgodovine ter zato tudi del kulturne dediščine Unije, da vpliva na varnost v prometu po vsem svetu, saj se avtomobili, ki se preskušajo na dirkališču, izvažajo po vsem svetu, da njegov center varne vožnje ponuja usposabljanje na področju varne vožnje in da preiskovani ukrepi niso povezani z dirkališčem kot takim, ampak s športno in drugo infrastrukturo, razen z dirkalno stezo, ter z organizacijo dirk formule 1. |
| --- | --- |

(82)

Nemčija trdi, da je dirkališče Nürburgring bistvenega pomena za gospodarstvo in zaposlovanje v regiji, da je pomemben objekt, namenjen predvsem amaterskemu športu, da je del nemške moto športne zgodovine in nemške zgodovine ter zato tudi del kulturne dediščine Unije, da vpliva na varnost v prometu po vsem svetu, saj se avtomobili, ki se preskušajo na dirkališču, izvažajo po vsem svetu, da njegov center varne vožnje ponuja usposabljanje na področju varne vožnje in da preiskovani ukrepi niso povezani z dirkališčem kot takim, ampak s športno in drugo infrastrukturo, razen z dirkalno stezo, ter z organizacijo dirk formule 1.

(b)   Združljivost pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU

Združljivost pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU

Cilj skupnega interesa

Cilj skupnega interesa

| (83) | Nemčija trdi, da se lahko izgradnja športnih objektov šteje za skupni interes v smislu člena 165 PDEU (98) in da so lahko ukrepi, ki omogočajo dostop do športa, upravičeni do podpore (99). Nürburgring gosti nekaj strokovnih dogodkov, pa tudi amaterske dogodke in usposabljanje mladih na področju moto športa. Uporablja se tudi za druge športne prireditve, kot so kolesarske dirke (Rad&Run), tekaške prireditve (Fisherman's Friend StrongmanRun) in triatlon (Green Hell Triathlon). |
| --- | --- |

(83)

Nemčija trdi, da se lahko izgradnja športnih objektov šteje za skupni interes v smislu člena 165 PDEU (98) in da so lahko ukrepi, ki omogočajo dostop do športa, upravičeni do podpore (99). Nürburgring gosti nekaj strokovnih dogodkov, pa tudi amaterske dogodke in usposabljanje mladih na področju moto športa. Uporablja se tudi za druge športne prireditve, kot so kolesarske dirke (Rad&Run), tekaške prireditve (Fisherman's Friend StrongmanRun) in triatlon (Green Hell Triathlon).

98

99

Nujnost in sorazmernost ukrepov

Nujnost in sorazmernost ukrepov

| (84) | Nemčija trdi, da so ukrepi nujni zaradi naslednjih razlogov: od [...] prireditvenih dni se Nürburgring uporablja za poklicni šport samo ob [...], za amaterski šport ob [...], za amaterski in poklicni šport pa ob [...]. Amaterskih športnikov je več kot [...] ([...] poklicnih športnikov v primerjavi s [...] amaterjev). Neamaterski dogodki vključujejo dirke formule 1, Deutsche Tourenwagen Meisterschaft, svetovno prvenstvo Superbike, glasbeno prireditev Rock am Ring in preskusne vožnje proizvajalcev avtomobilov. Amaterji se lahko po dirkališču vozijo s svojimi avtomobili. Ob koncih tedna so organizirana amaterska tekmovanja velikih nemških moto športnih združenj (kot je ADAC). Med tednom posamezni klubi uporabljajo steze za treninge ali amaterska tekmovanja. V moto športu ni ločene infrastrukture za poklicni in amaterski šport. Poleg tega so preiskovani ukrepi namenjeni odpravi nedelovanja trga. Donosnosti naložb ni mogoče pričakovati. V nasprotju z večnamenskimi dvoranami se na dirkališču opravi le ena ali dve seriji tekmovanj na leto. Zasebni vlagatelj ne bi zgradil in financiral take infrastrukture. Sodelovanje zasebnih subjektov pri financiranju I. dela projekta „Nürburgring 2009“ ni bilo uspešno. Sodelovanje javnosti je imelo zato tudi spodbujevalni učinek. Podjetje NG brez izrecne politične volje deželne vlade športne infrastrukture ne bi posodobilo in razširilo v enakem obsegu. Poleg tega Nemčija trdi, da je financiranje ukrepov sorazmerno. Ciljev ne bi bilo mogoče doseči z nižjo ravnjo financiranja s strani javnega sektorja. Instalacije so bile stare in jih je bilo treba posodobiti. Ni bilo podvajanja infrastrukture. V nasprotju s primeri Komisije v zvezi z večnamenskimi dvoranami (100) se preiskovani ukrepi ne nanašajo na novo infrastrukturo ali znatno povečanje zmogljivosti. |
| --- | --- |

(84)

Nemčija trdi, da so ukrepi nujni zaradi naslednjih razlogov: od [...] prireditvenih dni se Nürburgring uporablja za poklicni šport samo ob [...], za amaterski šport ob [...], za amaterski in poklicni šport pa ob [...]. Amaterskih športnikov je več kot [...] ([...] poklicnih športnikov v primerjavi s [...] amaterjev). Neamaterski dogodki vključujejo dirke formule 1, Deutsche Tourenwagen Meisterschaft, svetovno prvenstvo Superbike, glasbeno prireditev Rock am Ring in preskusne vožnje proizvajalcev avtomobilov. Amaterji se lahko po dirkališču vozijo s svojimi avtomobili. Ob koncih tedna so organizirana amaterska tekmovanja velikih nemških moto športnih združenj (kot je ADAC). Med tednom posamezni klubi uporabljajo steze za treninge ali amaterska tekmovanja. V moto športu ni ločene infrastrukture za poklicni in amaterski šport. Poleg tega so preiskovani ukrepi namenjeni odpravi nedelovanja trga. Donosnosti naložb ni mogoče pričakovati. V nasprotju z večnamenskimi dvoranami se na dirkališču opravi le ena ali dve seriji tekmovanj na leto. Zasebni vlagatelj ne bi zgradil in financiral take infrastrukture. Sodelovanje zasebnih subjektov pri financiranju I. dela projekta „Nürburgring 2009“ ni bilo uspešno. Sodelovanje javnosti je imelo zato tudi spodbujevalni učinek. Podjetje NG brez izrecne politične volje deželne vlade športne infrastrukture ne bi posodobilo in razširilo v enakem obsegu. Poleg tega Nemčija trdi, da je financiranje ukrepov sorazmerno. Ciljev ne bi bilo mogoče doseči z nižjo ravnjo financiranja s strani javnega sektorja. Instalacije so bile stare in jih je bilo treba posodobiti. Ni bilo podvajanja infrastrukture. V nasprotju s primeri Komisije v zvezi z večnamenskimi dvoranami (100) se preiskovani ukrepi ne nanašajo na novo infrastrukturo ali znatno povečanje zmogljivosti.

100

Vpliv na trgovino in konkurenco je omejen na potrebno raven

Vpliv na trgovino in konkurenco je omejen na potrebno raven

| (85) | Po navedbah Nemčije je vpliv na trgovino in konkurenco majhen ter ni v nasprotju s skupnim interesom. Kot je izjavilo sodišče v Koblenzu (101), je Nürburgring s stezo Nordschleife edinstven. Na dirkališču se že dolgo let organizirajo mednarodni in nacionalni dogodki, zato podpora za športno infrastrukturo na dirkališču Nürburgring ne pomeni prenosa dogodkov na Nürburgring. Nürburgring gosti le nekaj mednarodnih dogodkov. |
| --- | --- |

(85)

Po navedbah Nemčije je vpliv na trgovino in konkurenco majhen ter ni v nasprotju s skupnim interesom. Kot je izjavilo sodišče v Koblenzu (101), je Nürburgring s stezo Nordschleife edinstven. Na dirkališču se že dolgo let organizirajo mednarodni in nacionalni dogodki, zato podpora za športno infrastrukturo na dirkališču Nürburgring ne pomeni prenosa dogodkov na Nürburgring. Nürburgring gosti le nekaj mednarodnih dogodkov.

101

(c)   Združljivost pomoči v skladu s členom 107(3)(d) PDEU

Združljivost pomoči v skladu s členom 107(3)(d) PDEU

| (86) | Nemčija trdi, da je Nürburgring kot najdaljša stalna dirkalna steza in najstarejša četrt z boksi na svetu del kulturne dediščine Unije (102). Nekateri deli ringowerka (kombinacija muzeja in znanstvenega centra) imajo muzejski značaj. Ukrep v podporo kulturi moto športa je bil potreben, saj ustvarja skupno kulturno identiteto v Nemčiji in Uniji, zasebno financiranje I. dela projekta „Nürburgring 2009“ pa je bilo neuspešno. Ukrep je bil tudi sorazmeren, saj se zanj ni plačalo prekomerno nadomestilo. Podpora ne vpliva na pogoje v zvezi s trgovino in konkurenco na področju kulturnih objektov v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. Tržni delež kulturnih objektov na dirkališču Nürburgring je omejen, saj so v konkurenci z drugimi regionalnimi ali nacionalnimi kulturnimi objekti. |
| --- | --- |

(86)

Nemčija trdi, da je Nürburgring kot najdaljša stalna dirkalna steza in najstarejša četrt z boksi na svetu del kulturne dediščine Unije (102). Nekateri deli ringowerka (kombinacija muzeja in znanstvenega centra) imajo muzejski značaj. Ukrep v podporo kulturi moto športa je bil potreben, saj ustvarja skupno kulturno identiteto v Nemčiji in Uniji, zasebno financiranje I. dela projekta „Nürburgring 2009“ pa je bilo neuspešno. Ukrep je bil tudi sorazmeren, saj se zanj ni plačalo prekomerno nadomestilo. Podpora ne vpliva na pogoje v zvezi s trgovino in konkurenco na področju kulturnih objektov v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. Tržni delež kulturnih objektov na dirkališču Nürburgring je omejen, saj so v konkurenci z drugimi regionalnimi ali nacionalnimi kulturnimi objekti.

102

o

(d)   Združljivost pomoči v skladu s členom 107(3)(b) PDEU

Združljivost pomoči v skladu s členom 107(3)(b) PDEU

| (87) | Nemčija trdi tudi, da sta črpanje posojil podjetja NG iz združene likvidnosti in sodelovanje banke ISB v združeni likvidnosti (ukrep 3) združljiva v smislu člena 107(3)(b) PDEU, saj je bilo posojilo takrat skoraj nemogoče pridobiti od realnega gospodarstva zaradi zloma medbančnega trga. |
| --- | --- |

(87)

Nemčija trdi tudi, da sta črpanje posojil podjetja NG iz združene likvidnosti in sodelovanje banke ISB v združeni likvidnosti (ukrep 3) združljiva v smislu člena 107(3)(b) PDEU, saj je bilo posojilo takrat skoraj nemogoče pridobiti od realnega gospodarstva zaradi zloma medbančnega trga.

(e)   Združljivost pomoči v skladu s členom 106(2) PDEU

Združljivost pomoči v skladu s členom 106(2) PDEU

| (88) | Nemčija trdi, da so nekateri od naložbenih ukrepov za spodbujanje turizma izpolnjevali takrat veljavne zahteve v zvezi s storitvami splošnega gospodarskega pomena (103) in da ni nobene očitne napake pri presoji. Natančneje, Nemčija navaja, da imajo deli ringowerka (zlasti moto športna razstava, multimedijsko gledališče Grüne Hölle, ringomeister in testocentre) muzejski značaj in služijo javnemu interesu na področju (kulturnega) izobraževanja, Warsteiner Event Centre se uporablja kot večnamensko središče za kongrese, sejme in konference, parkirna hiša pa ob dnevih, ko ni velikih dogodkov, ni v celoti izkoriščena. Nemčija trdi, da podjetje, ki deluje pod običajnimi tržnimi pogoji, ne bi vlagalo v navedene tri objekte brez javnega financiranja in da neuspešno zasebno financiranje I. dela projekta „Nürburgring 2009“ kaže, da ni trga za izvedbo takih ukrepov. |
| --- | --- |

(88)

Nemčija trdi, da so nekateri od naložbenih ukrepov za spodbujanje turizma izpolnjevali takrat veljavne zahteve v zvezi s storitvami splošnega gospodarskega pomena (103) in da ni nobene očitne napake pri presoji. Natančneje, Nemčija navaja, da imajo deli ringowerka (zlasti moto športna razstava, multimedijsko gledališče Grüne Hölle, ringomeister in testocentre) muzejski značaj in služijo javnemu interesu na področju (kulturnega) izobraževanja, Warsteiner Event Centre se uporablja kot večnamensko središče za kongrese, sejme in konference, parkirna hiša pa ob dnevih, ko ni velikih dogodkov, ni v celoti izkoriščena. Nemčija trdi, da podjetje, ki deluje pod običajnimi tržnimi pogoji, ne bi vlagalo v navedene tri objekte brez javnega financiranja in da neuspešno zasebno financiranje I. dela projekta „Nürburgring 2009“ kaže, da ni trga za izvedbo takih ukrepov.

103

o

o

o

| (89) | Nemčija trdi, da se organizacija dogodkov formule 1 šteje za storitev splošnega gospodarskega pomena, saj so ti dogodki javno financirani tudi v drugih državah, so zelo cenjeni, državi članici in celotni Uniji prinašajo makroekonomske učinke ter vplivajo na identiteto. |
| --- | --- |

(89)

Nemčija trdi, da se organizacija dogodkov formule 1 šteje za storitev splošnega gospodarskega pomena, saj so ti dogodki javno financirani tudi v drugih državah, so zelo cenjeni, državi članici in celotni Uniji prinašajo makroekonomske učinke ter vplivajo na identiteto.

(f)   Začasni okvir

Začasni okvir

| (90) | Nemčija trdi, da so tranše 2, 3 in 4 posojila banke ISB (ukrep 8) združljive z notranjim trgom v skladu s Sporočilom Komisije – Začasni okvir Skupnosti za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (104) ter da bi bila pomoč v korist podjetij NG, MSR in CMHN tudi v primeru, da Komisija sklene, da je bilo podjetje NG 1. julija 2008 podjetje v težavah in da Začasnega okvira ni mogoče uporabiti za navedene tranše, enaka razliki med obrestno mero, ki bi jo bilo treba plačati na trgu, in obrestno mero, ki se je dejansko plačala, ne bi pa bila enaka skupnemu znesku posojila (105). |
| --- | --- |

(90)

Nemčija trdi, da so tranše 2, 3 in 4 posojila banke ISB (ukrep 8) združljive z notranjim trgom v skladu s Sporočilom Komisije – Začasni okvir Skupnosti za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (104) ter da bi bila pomoč v korist podjetij NG, MSR in CMHN tudi v primeru, da Komisija sklene, da je bilo podjetje NG 1. julija 2008 podjetje v težavah in da Začasnega okvira ni mogoče uporabiti za navedene tranše, enaka razliki med obrestno mero, ki bi jo bilo treba plačati na trgu, in obrestno mero, ki se je dejansko plačala, ne bi pa bila enaka skupnemu znesku posojila (105).

104

105

3.8   PRODAJA SREDSTEV

| (91) | Nemčija v svojih pripombah trdi, da prodajna struktura ne vključuje državne pomoči kupcu sredstev. Poleg tega trdi, da je postopek prodaje prekinil gospodarsko kontinuiteto podjetij NG, MSR in CMHN. Zato meni, da če se bo formalni postopek preiskave končal z negativnim sklepom Komisije, ki bo zahteval vračilo nezdružljive pomoči, obveznost vračila, naložena podjetjem NG, MSR in CMHN, ne bo zadevala kupca zadevnih sredstev. Nazadnje, Nemčija v zvezi s pogojem, v skladu s katerim bo prodaja sredstev Nürburgringa dokončna šele po sprejetju sklepa Komisije, ki ga ne bo mogoče izpodbijati in v katerem bo navedeno, da se od kupca sredstev ne bo zahtevalo vračilo pomoči, trdi, da ta pogoj ni ovira za likvidacijo upravičencev do pomoči in ne pomeni nadaljevanja poslovanja upravičencev ali prednosti za kupca. |
| --- | --- |

(91)

Nemčija v svojih pripombah trdi, da prodajna struktura ne vključuje državne pomoči kupcu sredstev. Poleg tega trdi, da je postopek prodaje prekinil gospodarsko kontinuiteto podjetij NG, MSR in CMHN. Zato meni, da če se bo formalni postopek preiskave končal z negativnim sklepom Komisije, ki bo zahteval vračilo nezdružljive pomoči, obveznost vračila, naložena podjetjem NG, MSR in CMHN, ne bo zadevala kupca zadevnih sredstev. Nazadnje, Nemčija v zvezi s pogojem, v skladu s katerim bo prodaja sredstev Nürburgringa dokončna šele po sprejetju sklepa Komisije, ki ga ne bo mogoče izpodbijati in v katerem bo navedeno, da se od kupca sredstev ne bo zahtevalo vračilo pomoči, trdi, da ta pogoj ni ovira za likvidacijo upravičencev do pomoči in ne pomeni nadaljevanja poslovanja upravičencev ali prednosti za kupca.

| (92) | V zvezi s prekinitvijo gospodarske kontinuitete je Nemčija izpostavila naslednje elemente:






  (a) | prodaja je bila opravljena na podlagi odprtega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka, pogodba pa je bila sklenjena s ponudnikom, ki je predložil najvišjo ponudbo, vključno z dokazom o svojih finančnih sredstvih; |
| --- | --- | --- |

(92)

V zvezi s prekinitvijo gospodarske kontinuitete je Nemčija izpostavila naslednje elemente:

(a)

prodaja je bila opravljena na podlagi odprtega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka, pogodba pa je bila sklenjena s ponudnikom, ki je predložil najvišjo ponudbo, vključno z dokazom o svojih finančnih sredstvih;

| (b) | ekonomski razlogi za prodajo se določijo v postopku zaradi insolventnosti, ki je namenjen poplačilu vseh upnikov s prodajo sredstev Nürburgringa in razdelitvijo izkupička med njimi; |
| --- | --- |

(b)

ekonomski razlogi za prodajo se določijo v postopku zaradi insolventnosti, ki je namenjen poplačilu vseh upnikov s prodajo sredstev Nürburgringa in razdelitvijo izkupička med njimi;

| (c) | začetek postopka zaradi insolventnosti, prevzem poslov podjetja NAG s strani podjetja NBG ter prodaja sredstev podjetju Capricorn in poznejša pooblastitev neodvisnega skrbnika za nadzor nad temi sredstvi so pomenili gospodarske prelome, saj se poslovni modeli podjetij NAG, NBG in Capricorn bistveno razlikujejo v smislu uporabe sredstev; |
| --- | --- |

(c)

začetek postopka zaradi insolventnosti, prevzem poslov podjetja NAG s strani podjetja NBG ter prodaja sredstev podjetju Capricorn in poznejša pooblastitev neodvisnega skrbnika za nadzor nad temi sredstvi so pomenili gospodarske prelome, saj se poslovni modeli podjetij NAG, NBG in Capricorn bistveno razlikujejo v smislu uporabe sredstev;

| (d) | podjetje Capricorn in novi lastnik januarja 2015 nista bila gospodarsko ali poslovno povezana s podjetji NG, MSR ali CMHN; |
| --- | --- |

(d)

podjetje Capricorn in novi lastnik januarja 2015 nista bila gospodarsko ali poslovno povezana s podjetji NG, MSR ali CMHN;

| (e) | kupec je pridobil samo sredstva, ne pa delnic ali obveznosti prodajalcev. Tudi delnice podjetja NBG niso bile prenesene na kupca; |
| --- | --- |

(e)

kupec je pridobil samo sredstva, ne pa delnic ali obveznosti prodajalcev. Tudi delnice podjetja NBG niso bile prenesene na kupca;

| (f) | večina pomembnih pogodb za tekoče poslovanje bo prenehala po koncu sezone 2014. Operativno podjetje, ki ga bo ustanovil kupec, se bo pogajalo in sklenilo nove pogodbe za obdobje od 1. januarja 2015. Kakršen koli prenos pogodb o zaposlitvi, povezan s prodanimi sredstvi, bo izveden v skladu z veljavnimi določbami nemške zakonodaje, kar pomeni, da se bo lahko kupec sredstev insolventnih podjetij svobodno odločil glede zaposlovanja osebja; |
| --- | --- |

(f)

večina pomembnih pogodb za tekoče poslovanje bo prenehala po koncu sezone 2014. Operativno podjetje, ki ga bo ustanovil kupec, se bo pogajalo in sklenilo nove pogodbe za obdobje od 1. januarja 2015. Kakršen koli prenos pogodb o zaposlitvi, povezan s prodanimi sredstvi, bo izveden v skladu z veljavnimi določbami nemške zakonodaje, kar pomeni, da se bo lahko kupec sredstev insolventnih podjetij svobodno odločil glede zaposlovanja osebja;

| (g) | kar zadeva časovni okvir, so bila sredstva prodana pred sprejetjem sklepa Komisije in |
| --- | --- |

(g)

kar zadeva časovni okvir, so bila sredstva prodana pred sprejetjem sklepa Komisije in

| (h) | datum prenosa določajo zahteve, ki jih določa zakonodaja o insolventnosti in jih je treba upoštevati v zvezi z najboljšo možno prodajo sredstev. Zaradi narave poslovanja na področju moto športa in narave prodajanih sredstev je Nemčija menila, da se bodo morebitni uspešni kupci ukvarjali s podobnimi dejavnostmi kot podjetja NG, MSR in CMHN. Vendar bi imeli morebitni novi lastniki možnost upravljati svoje dejavnosti pod drugačnimi pogoji poslovanja kot podjetja NG, MSR in CMHN, uporabili pa bi svoj poslovni model. Podjetje Capricorn predvideva drugačen koncept uporabe dirkališča na podlagi novega poslovnega načrta. Poleg tega bo kupec v prihodnje bolj dejaven v smislu organizacije dogodkov na dirkališču Nürburgring. Nürburgring se bo glede na načrte kupca spremenil iz turistične zanimivosti v tehnološko središče. |
| --- | --- |

(h)

datum prenosa določajo zahteve, ki jih določa zakonodaja o insolventnosti in jih je treba upoštevati v zvezi z najboljšo možno prodajo sredstev. Zaradi narave poslovanja na področju moto športa in narave prodajanih sredstev je Nemčija menila, da se bodo morebitni uspešni kupci ukvarjali s podobnimi dejavnostmi kot podjetja NG, MSR in CMHN. Vendar bi imeli morebitni novi lastniki možnost upravljati svoje dejavnosti pod drugačnimi pogoji poslovanja kot podjetja NG, MSR in CMHN, uporabili pa bi svoj poslovni model. Podjetje Capricorn predvideva drugačen koncept uporabe dirkališča na podlagi novega poslovnega načrta. Poleg tega bo kupec v prihodnje bolj dejaven v smislu organizacije dogodkov na dirkališču Nürburgring. Nürburgring se bo glede na načrte kupca spremenil iz turistične zanimivosti v tehnološko središče.

| (93) | V zvezi s pogojem, v skladu s katerim bo prodaja sredstev Nürburgringa dokončna šele po sprejetju sklepa Komisije, ki ga ne bo mogoče izpodbijati in bo določal, da pomoč ne bo izterjana od kupca sredstev, Nemčija trdi naslednje:






  (a) | noben potencialni vlagatelj ali finančni partner ne bi privolil v pridobitev sredstev, če ne bi bilo takega predpogoja; |
| --- | --- | --- |

(93)

V zvezi s pogojem, v skladu s katerim bo prodaja sredstev Nürburgringa dokončna šele po sprejetju sklepa Komisije, ki ga ne bo mogoče izpodbijati in bo določal, da pomoč ne bo izterjana od kupca sredstev, Nemčija trdi naslednje:

(a)

noben potencialni vlagatelj ali finančni partner ne bi privolil v pridobitev sredstev, če ne bi bilo takega predpogoja;

| (b) | glede na nemško zakonodajo o insolventnosti (106) morajo stečajni upravitelji zagotoviti, da se sredstva dolžnika likvidirajo po najboljši možni stopnji ali da se namesto tega v stečajnem načrtu določi ureditev, ki pa bi imela za posledico dodatno državno pomoč podjetjem Nürburgringa; |
| --- | --- |

(b)

glede na nemško zakonodajo o insolventnosti (106) morajo stečajni upravitelji zagotoviti, da se sredstva dolžnika likvidirajo po najboljši možni stopnji ali da se namesto tega v stečajnem načrtu določi ureditev, ki pa bi imela za posledico dodatno državno pomoč podjetjem Nürburgringa;

106

| (c) | najemnik bo upravljal najeta sredstva pod svojim imenom, na podlagi svojega poslovnega načrta in z zaposlenimi, ki jih bo izbral sam, ter |
| --- | --- |

(c)

najemnik bo upravljal najeta sredstva pod svojim imenom, na podlagi svojega poslovnega načrta in z zaposlenimi, ki jih bo izbral sam, ter

| (d) | [drugi ponudnik] je v svojo ponudbo vključil podoben pogoj, v sladu s katerim bi ponujene cene plačal šele po sprejetju sklepa Komisije, ki ga ne bi bilo mogoče izpodbijati in bi navajal, da se od kupca sredstev ne bo zahtevalo vračilo pomoči. [Tretji ponudnik] pa je vključil pogoj, v skladu s katerim bi lahko odstopil od prodaje, če do 31. decembra 2014 ne bi bil sprejet pozitiven sklep Komisije, ter |
| --- | --- |

(d)

[drugi ponudnik] je v svojo ponudbo vključil podoben pogoj, v sladu s katerim bi ponujene cene plačal šele po sprejetju sklepa Komisije, ki ga ne bi bilo mogoče izpodbijati in bi navajal, da se od kupca sredstev ne bo zahtevalo vračilo pomoči. [Tretji ponudnik] pa je vključil pogoj, v skladu s katerim bi lahko odstopil od prodaje, če do 31. decembra 2014 ne bi bil sprejet pozitiven sklep Komisije, ter

| (e) | če sklep Komisije, ki ga ne bo mogoče izpodbijati, ne bo sprejet do začetka leta 2015 in se bodo prodana sredstva pred 1. januarjem 2015 prenesla na novo podjetje, v katerem bo 95,1 % delnic v lasti kupca, 4,9 % pa v lasti neodvisnega skrbnika (glej uvodno izjavo 56), to ne bo pomenilo nadaljevanja dejavnosti upravičencev, ampak bo zagotovilo njihov dokončni izstop s trga. |
| --- | --- |

(e)

če sklep Komisije, ki ga ne bo mogoče izpodbijati, ne bo sprejet do začetka leta 2015 in se bodo prodana sredstva pred 1. januarjem 2015 prenesla na novo podjetje, v katerem bo 95,1 % delnic v lasti kupca, 4,9 % pa v lasti neodvisnega skrbnika (glej uvodno izjavo 56), to ne bo pomenilo nadaljevanja dejavnosti upravičencev, ampak bo zagotovilo njihov dokončni izstop s trga.

| (94) | Nemčija zaključuje, da zaradi tega postopka ni gospodarske kontinuitete med podjetji NG, MSR in CMHN ter sredstvi, prodanimi v razpisnem postopku. Zato bi bilo treba vračilo morebitne nezdružljive državne pomoči, ki so jo prejela podjetja NG, MSR in CMHN, zahtevati od teh podjetij po sprejetju ustreznega sklepa Komisije, vračilo pa ne bi zadevalo kupca prodanih sredstev. Nemčija trdi tudi, da predpogoj iz prodajne pogodbe med prodajalci in kupcem ni ovira za likvidacijo podjetij Nürburgringa in za izterjavo pretekle pomoči od njih. Upravičenci do pomoči bodo dokončno izginili s trga. Če bo prodaja podjetju Capricorn razveljavljena, se bodo sredstva vseeno prodala, prodajalci pa bodo likvidirani. |
| --- | --- |

(94)

Nemčija zaključuje, da zaradi tega postopka ni gospodarske kontinuitete med podjetji NG, MSR in CMHN ter sredstvi, prodanimi v razpisnem postopku. Zato bi bilo treba vračilo morebitne nezdružljive državne pomoči, ki so jo prejela podjetja NG, MSR in CMHN, zahtevati od teh podjetij po sprejetju ustreznega sklepa Komisije, vračilo pa ne bi zadevalo kupca prodanih sredstev. Nemčija trdi tudi, da predpogoj iz prodajne pogodbe med prodajalci in kupcem ni ovira za likvidacijo podjetij Nürburgringa in za izterjavo pretekle pomoči od njih. Upravičenci do pomoči bodo dokončno izginili s trga. Če bo prodaja podjetju Capricorn razveljavljena, se bodo sredstva vseeno prodala, prodajalci pa bodo likvidirani.

| (95) | Nemčija je Komisijo obvestila o prodajni strukturi, da bi zagotovila pravno varnost glede tega, da prodaja sredstev ne bi vključevala državne pomoči in da morebitni uspešni kupci ne bi bili odgovorni za vračilo nezdružljive državne pomoči. |
| --- | --- |

(95)

Nemčija je Komisijo obvestila o prodajni strukturi, da bi zagotovila pravno varnost glede tega, da prodaja sredstev ne bi vključevala državne pomoči in da morebitni uspešni kupci ne bi bili odgovorni za vračilo nezdružljive državne pomoči.

| (96) | Nemčija se je poleg tega zavezala, da bo Komisiji poročala o izvajanju postopka prodaje. Poročila je pošiljala redno. Ta poročila so potrdila, da je bil postopek prodaje izveden v skladu z načeli, o katerih se je razpravljalo s Komisijo. Komisiji so zagotovila tudi informacije o ponudnikih, njihovih ponudbah, končni prodajni ceni in drugih pomembnih zadevah. |
| --- | --- |

(96)

Nemčija se je poleg tega zavezala, da bo Komisiji poročala o izvajanju postopka prodaje. Poročila je pošiljala redno. Ta poročila so potrdila, da je bil postopek prodaje izveden v skladu z načeli, o katerih se je razpravljalo s Komisijo. Komisiji so zagotovila tudi informacije o ponudnikih, njihovih ponudbah, končni prodajni ceni in drugih pomembnih zadevah.

4.   PRITOŽBE V ZVEZI S PRODAJO SREDSTEV

PRITOŽBE V ZVEZI S PRODAJO SREDSTEV

4.1   PRITOŽBA PODJETJA JA ZUM NÜRBURGRING E.V. (PRVI PRITOŽNIK)

(a)   Pritožba

Pritožba

| (97) | Prvi pritožnik trdi, da zasnova razpisnega postopka za prodajo sredstev podjetij NG, MSR in CMHN (tj. skupna prodaja dirkalne steze, nastanitvenih objektov in zabaviščnega parka) ni bila primerna za odpravo izkrivljanja konkurence na zadevnih trgih, saj je bil njen cilj zagotoviti nespremenjeno delovanje kompleksa ter prenos večine zaposlenih podjetij NG, MSR in CMHN na kupca sredstev. Poleg tega prvi pritožnik navaja, da insolventna podjetja v postopkih zaradi insolventnosti z lastnim upravljanjem („Eigenverwaltung“) same opravijo prodajo, stečajni upravitelj („Sachwalter“) pa jih pri tem samo nadzoruje (107), da se od ponudnikov običajno ne zahteva, da predložijo ločene ponudbe za posamezne skupine sredstev, in da so ponudbe za vsa sredstva sprejemljive. |
| --- | --- |

(97)

Prvi pritožnik trdi, da zasnova razpisnega postopka za prodajo sredstev podjetij NG, MSR in CMHN (tj. skupna prodaja dirkalne steze, nastanitvenih objektov in zabaviščnega parka) ni bila primerna za odpravo izkrivljanja konkurence na zadevnih trgih, saj je bil njen cilj zagotoviti nespremenjeno delovanje kompleksa ter prenos večine zaposlenih podjetij NG, MSR in CMHN na kupca sredstev. Poleg tega prvi pritožnik navaja, da insolventna podjetja v postopkih zaradi insolventnosti z lastnim upravljanjem („Eigenverwaltung“) same opravijo prodajo, stečajni upravitelj („Sachwalter“) pa jih pri tem samo nadzoruje (107), da se od ponudnikov običajno ne zahteva, da predložijo ločene ponudbe za posamezne skupine sredstev, in da so ponudbe za vsa sredstva sprejemljive.

Eigenverwaltung

Sachwalter

107

| (98) | Prvi pritožnik trdi tudi, da bi se pomoč prenesla na kupca sredstev, saj bi se vsa sredstva, približno 300 zaposlenih in tekoči posli podjetja NBG prenesli na enega ponudnika, kar bi ustvarilo gospodarsko kontinuiteto med starim in novim lastnikom/upravljavcem. Poleg tega trdi, da so prodajalci zaradi merila čim večjega povečanja vrednosti vseh sredstev dali prednost ponudbam za vsa sredstva, ponudbe za posamezna sredstva pa so bile diskriminirane. |
| --- | --- |

(98)

Prvi pritožnik trdi tudi, da bi se pomoč prenesla na kupca sredstev, saj bi se vsa sredstva, približno 300 zaposlenih in tekoči posli podjetja NBG prenesli na enega ponudnika, kar bi ustvarilo gospodarsko kontinuiteto med starim in novim lastnikom/upravljavcem. Poleg tega trdi, da so prodajalci zaradi merila čim večjega povečanja vrednosti vseh sredstev dali prednost ponudbam za vsa sredstva, ponudbe za posamezna sredstva pa so bile diskriminirane.

| (99) | Nadalje, prvi pritožnik trdi, da merila za dodelitev in finančni podatki o dobičku podjetja NG niso dovolj pregledni ter da so bili nekateri ponudniki diskriminirani, zlasti zato, ker je bil dostop do virtualne podatkovne sobe omejen na pet ponudnikov. Navaja tudi, da so prodajalci podaljšanje roka za oddajo zavezujočih ponudb do sredine februarja 2014 sporočili samo ponudnikom, ki so predložili ponudbe za vsa sredstva in so dobili dostop do virtualne podatkovne sobe, ponudniki, ki so predložili ponudbe za posamezne skupine sredstev, kot je storil drugi pritožnik, pa niso bili obveščeni o podaljšanju roka. Poleg tega prvi pritožnik navaja, da je zvezno deželo in podjetje Capricorn zastopala ista odvetniška pisarna. |
| --- | --- |

(99)

Nadalje, prvi pritožnik trdi, da merila za dodelitev in finančni podatki o dobičku podjetja NG niso dovolj pregledni ter da so bili nekateri ponudniki diskriminirani, zlasti zato, ker je bil dostop do virtualne podatkovne sobe omejen na pet ponudnikov. Navaja tudi, da so prodajalci podaljšanje roka za oddajo zavezujočih ponudb do sredine februarja 2014 sporočili samo ponudnikom, ki so predložili ponudbe za vsa sredstva in so dobili dostop do virtualne podatkovne sobe, ponudniki, ki so predložili ponudbe za posamezne skupine sredstev, kot je storil drugi pritožnik, pa niso bili obveščeni o podaljšanju roka. Poleg tega prvi pritožnik navaja, da je zvezno deželo in podjetje Capricorn zastopala ista odvetniška pisarna.

| (100) | Prvi pritožnik zahteva prekinitev razpisnega postopka in njegov ponovni začetek z jasnimi merili za dodelitev, opredelitev dirkališča kot storitve splošnega gospodarskega pomena ter njegovo ločitev od prodaje nastanitvenih objektov in zabaviščnega parka. |
| --- | --- |

(100)

Prvi pritožnik zahteva prekinitev razpisnega postopka in njegov ponovni začetek z jasnimi merili za dodelitev, opredelitev dirkališča kot storitve splošnega gospodarskega pomena ter njegovo ločitev od prodaje nastanitvenih objektov in zabaviščnega parka.

| (101) | Poleg tega prvi pritožnik trdi, da je podjetje NBG prejelo novo, nepriglašeno pomoč, nezdružljivo z notranjim trgom, saj je od insolventnega podjetja NG prejelo kapital za upravljanje poslov na dirkališču Nürburgring v višini 2 239 243 EUR v obliki prenosa v kapitalsko rezervo („Kapitalrücklage“), da upravljanje temelji na novi najemni pogodbi med podjetji NG, MSR, CMHN in NBG, za katero ni bilo razpisnega postopka, da podjetje NBG ne plačuje najemnine ter si ne prizadeva povečati prometa in prihraniti stroške, saj je obdržalo vse zaposlene in krilo stroške organizacije dogodkov formule 1. Prvi pritožnik trdi tudi, da prevzem pogodb o zaposlitvi osebja podjetja NAG s strani podjetja NBG na podlagi pogodbe, sklenjene 26. julija 2013 med podjetjem NBG in sindikatom Vereinigten Dienstleistungsgewerkschaft (v nadaljnjem besedilu: ver.di), določa, da prevzem ne sme imeti gospodarskih, socialnih ali pravnih negativnih posledic za zaposlene, in kaže, da je bil ohranjen poslovni model, ki je bil razvit z nezakonito pomočjo. |
| --- | --- |

(101)

Poleg tega prvi pritožnik trdi, da je podjetje NBG prejelo novo, nepriglašeno pomoč, nezdružljivo z notranjim trgom, saj je od insolventnega podjetja NG prejelo kapital za upravljanje poslov na dirkališču Nürburgring v višini 2 239 243 EUR v obliki prenosa v kapitalsko rezervo („Kapitalrücklage“), da upravljanje temelji na novi najemni pogodbi med podjetji NG, MSR, CMHN in NBG, za katero ni bilo razpisnega postopka, da podjetje NBG ne plačuje najemnine ter si ne prizadeva povečati prometa in prihraniti stroške, saj je obdržalo vse zaposlene in krilo stroške organizacije dogodkov formule 1. Prvi pritožnik trdi tudi, da prevzem pogodb o zaposlitvi osebja podjetja NAG s strani podjetja NBG na podlagi pogodbe, sklenjene 26. julija 2013 med podjetjem NBG in sindikatom Vereinigten Dienstleistungsgewerkschaft (v nadaljnjem besedilu: ver.di), določa, da prevzem ne sme imeti gospodarskih, socialnih ali pravnih negativnih posledic za zaposlene, in kaže, da je bil ohranjen poslovni model, ki je bil razvit z nezakonito pomočjo.

Kapitalrücklage

(b)   Pripombe stečajnih upraviteljev, ki jih je poslala Nemčija

Pripombe stečajnih upraviteljev, ki jih je poslala Nemčija

| (102) | Po mnenju stečajnih upraviteljev bi bilo treba pritožbo zavrniti, saj iz nje ni razvidno, da je postopek prodaje odstopal od običajnega postopka pridobitve. |
| --- | --- |

(102)

Po mnenju stečajnih upraviteljev bi bilo treba pritožbo zavrniti, saj iz nje ni razvidno, da je postopek prodaje odstopal od običajnega postopka pridobitve.

| (103) | Ponudb za vsa sredstva v odprtem, brezpogojnem in preglednem postopku zbiranja ponudb ni mogoče izključiti že na začetku. Če je taka ponudba višja od vsote združenih ponudb za posamezna sredstva, bi lastnik, ki ravna v skladu s tržnimi pravili, sklenil pogodbo s ponudnikom, ki je dal ponudbo za vsa sredstva. V takih okoliščinah samo taka ponudba za vsa sredstva predstavlja tržno ceno (108). Izključitev takih ponudb iz nakupov v postopku zaradi insolventnosti bi pomenila kršitev podjetniške svobode in lastninske pravice upnikov v postopku zaradi insolventnosti, ki ju zagotavlja Listina Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

(103)

Ponudb za vsa sredstva v odprtem, brezpogojnem in preglednem postopku zbiranja ponudb ni mogoče izključiti že na začetku. Če je taka ponudba višja od vsote združenih ponudb za posamezna sredstva, bi lastnik, ki ravna v skladu s tržnimi pravili, sklenil pogodbo s ponudnikom, ki je dal ponudbo za vsa sredstva. V takih okoliščinah samo taka ponudba za vsa sredstva predstavlja tržno ceno (108). Izključitev takih ponudb iz nakupov v postopku zaradi insolventnosti bi pomenila kršitev podjetniške svobode in lastninske pravice upnikov v postopku zaradi insolventnosti, ki ju zagotavlja Listina Evropske unije o temeljnih pravicah.

108

| (104) | Ponudbe za vsa sredstva se niso obravnavale prednostno. Drugi pritožnik ni dobil dostopa do podatkovne sobe samo zaradi dejstva, da cena, ki jo je ponudil, ni bila dovolj visoka. |
| --- | --- |

(104)

Ponudbe za vsa sredstva se niso obravnavale prednostno. Drugi pritožnik ni dobil dostopa do podatkovne sobe samo zaradi dejstva, da cena, ki jo je ponudil, ni bila dovolj visoka.

| (105) | Postopek zbiranja ponudb je bil opravljen v več fazah. Ponudniki so se uvrstili v naslednjo fazo samo, če je obstajala zadostna verjetnost sklenitve pogodbe. Prednost tega pristopa je, da občutljivi poslovni podatki niso dostopni več ponudnikom, kot je potrebno, in da se lahko stroški skrbnega pregleda zmanjšajo tako na strani prodajalca kot na strani ponudnikov, ki ponudijo prenizko ceno. Ponudnikom je bilo v vsaki fazi postopka zagotovljenih dovolj informacij. |
| --- | --- |

(105)

Postopek zbiranja ponudb je bil opravljen v več fazah. Ponudniki so se uvrstili v naslednjo fazo samo, če je obstajala zadostna verjetnost sklenitve pogodbe. Prednost tega pristopa je, da občutljivi poslovni podatki niso dostopni več ponudnikom, kot je potrebno, in da se lahko stroški skrbnega pregleda zmanjšajo tako na strani prodajalca kot na strani ponudnikov, ki ponudijo prenizko ceno. Ponudnikom je bilo v vsaki fazi postopka zagotovljenih dovolj informacij.

| (106) | Merila za dodelitev so bila nedvoumno opredeljena. Merilo za dodelitev so skupni prihodki, ponderirani glede na verjetnost sklenitve pogodbe, ki je nadalje opredeljena s podrejenimi merili. |
| --- | --- |

(106)

Merila za dodelitev so bila nedvoumno opredeljena. Merilo za dodelitev so skupni prihodki, ponderirani glede na verjetnost sklenitve pogodbe, ki je nadalje opredeljena s podrejenimi merili.

| (107) | Razlogi za omejitev dostopa do podatkovne sobe na pet ponudnikov niso bili tehnični. Omejitev dostopa je bila rezultat ocenjevanja ponudb. |
| --- | --- |

(107)

Razlogi za omejitev dostopa do podatkovne sobe na pet ponudnikov niso bili tehnični. Omejitev dostopa je bila rezultat ocenjevanja ponudb.

| (108) | Stečajna upravitelja navajata, da sta podjetje NBG ustanovila kot sredstvo za začasno upravljanje sredstev v postopku zaradi insolventnosti do prodaje sredstev. Pred tem je bilo za upravljanje odgovorno podjetje NAG. Po oddaji kompleksa Nürburgring v najem podjetju NAG so bila podjetja NG, MSR in CMHN zgolj lastniška podjetja, ki niso upravljala poslov. Po navedbah stečajnih upraviteljev ni bilo možnosti, da bi podjetja NG, MSR in CMHN prevzela upravljanje poslov. Razdelitev upravljanja poslov med tri podjetja bi zahtevala ločene koncepte. Poleg tega ta razdelitev ne bi ustrezala skupinam sredstev, ki bi zagotovile gospodarsko smiselno uporabo nepremičnin. Sklenitev pogodb z insolventnimi podjetji ni v skladu z notranjimi pravili številnih podjetij, zato je bilo treba upravljanje poslov nadaljevati prek plačilno sposobne hčerinske družbe kot sprejemljivega pogodbenega partnerja za stranke Nürburgringa. Poleg tega od zaposlenih ni bilo mogoče pričakovati, da bodo podjetje NAG zamenjali z insolventnimi podjetji. Podjetje NBG ni bilo ustanovljeno in opremljeno kot dolgoročna rešitev. V nasprotju s sredstvi, s katerimi je upravljalo podjetje NBG, se to podjetje ni prodajalo. Poleg tega stečajna upravitelja navajata, da sta podjetju NBG zagotovila kapital ob upoštevanju prodaje (preprečitev znižanja prihodkov v primeru nedelovanja) samo iz gospodarskih razlogov, da je podjetje NBG povečalo in ne zmanjšalo vrednost sredstev podjetja NG (109), da navedena zagotovitev kapitala ni zagotovila prednosti za podjetje NBG in da za ustanovitev in financiranje podjetja NBG ni odgovorna država, ampak stečajna upravitelja. |
| --- | --- |

(108)

Stečajna upravitelja navajata, da sta podjetje NBG ustanovila kot sredstvo za začasno upravljanje sredstev v postopku zaradi insolventnosti do prodaje sredstev. Pred tem je bilo za upravljanje odgovorno podjetje NAG. Po oddaji kompleksa Nürburgring v najem podjetju NAG so bila podjetja NG, MSR in CMHN zgolj lastniška podjetja, ki niso upravljala poslov. Po navedbah stečajnih upraviteljev ni bilo možnosti, da bi podjetja NG, MSR in CMHN prevzela upravljanje poslov. Razdelitev upravljanja poslov med tri podjetja bi zahtevala ločene koncepte. Poleg tega ta razdelitev ne bi ustrezala skupinam sredstev, ki bi zagotovile gospodarsko smiselno uporabo nepremičnin. Sklenitev pogodb z insolventnimi podjetji ni v skladu z notranjimi pravili številnih podjetij, zato je bilo treba upravljanje poslov nadaljevati prek plačilno sposobne hčerinske družbe kot sprejemljivega pogodbenega partnerja za stranke Nürburgringa. Poleg tega od zaposlenih ni bilo mogoče pričakovati, da bodo podjetje NAG zamenjali z insolventnimi podjetji. Podjetje NBG ni bilo ustanovljeno in opremljeno kot dolgoročna rešitev. V nasprotju s sredstvi, s katerimi je upravljalo podjetje NBG, se to podjetje ni prodajalo. Poleg tega stečajna upravitelja navajata, da sta podjetju NBG zagotovila kapital ob upoštevanju prodaje (preprečitev znižanja prihodkov v primeru nedelovanja) samo iz gospodarskih razlogov, da je podjetje NBG povečalo in ne zmanjšalo vrednost sredstev podjetja NG (109), da navedena zagotovitev kapitala ni zagotovila prednosti za podjetje NBG in da za ustanovitev in financiranje podjetja NBG ni odgovorna država, ampak stečajna upravitelja.

109

| (109) | Stečajna upravitelja navajata, da je bila pogodba med podjetjem NBG in sindikatom ver.di prav tako sklenjena, da bi se omogočilo nadaljevanje tekočih poslov podjetja NBG do prodaje, ne pa da bi Nürburgring po tem ostal gospodarski subjekt. Navedeno pogodbo je sklenilo podjetje NBG in ne prodajalci. Pogodbe o zaposlitvi so bile prenesene s podjetja NAG na NBG v skladu s členom 613a nemškega civilnega zakonika in ne na podlagi navedene pogodbe. V skladu s členoma 7 in 9 PDEU ter Direktivo Sveta 2001/23/ES (110) premisleki glede konkurence ne smejo povzročiti neupoštevanja ali poslabšanja socialnih standardov. Za podjetje NBG kot začasno rešitev je bilo pomembno, da se zaposleni podjetij NAG (večina) in NG (20 zaposlenih), ki so bili potrebni za nadaljevanje tekočih poslov, premestijo v podjetje NBG. Podjetje NBG je moralo preprečiti zamenjavo preostalih usposobljenih zaposlenih v prehodnem obdobju. Od začetka leta 2011 do konca leta 2012 se je število zaposlenih zmanjšalo za 114 ekvivalentov polnega delovnega časa (s 402 na 288 ekvivalentov polnega delovnega časa). Na začetku sezone 2013 je bilo zaposlenih 290 oseb. Ponudniki so bili obveščeni, da lahko obseg transakcije prilagodijo svojemu poslovnemu konceptu. Prenos zaposlenih ni znak, da je bil poslovni model ohranjen. |
| --- | --- |

(109)

Stečajna upravitelja navajata, da je bila pogodba med podjetjem NBG in sindikatom ver.di prav tako sklenjena, da bi se omogočilo nadaljevanje tekočih poslov podjetja NBG do prodaje, ne pa da bi Nürburgring po tem ostal gospodarski subjekt. Navedeno pogodbo je sklenilo podjetje NBG in ne prodajalci. Pogodbe o zaposlitvi so bile prenesene s podjetja NAG na NBG v skladu s členom 613a nemškega civilnega zakonika in ne na podlagi navedene pogodbe. V skladu s členoma 7 in 9 PDEU ter Direktivo Sveta 2001/23/ES (110) premisleki glede konkurence ne smejo povzročiti neupoštevanja ali poslabšanja socialnih standardov. Za podjetje NBG kot začasno rešitev je bilo pomembno, da se zaposleni podjetij NAG (večina) in NG (20 zaposlenih), ki so bili potrebni za nadaljevanje tekočih poslov, premestijo v podjetje NBG. Podjetje NBG je moralo preprečiti zamenjavo preostalih usposobljenih zaposlenih v prehodnem obdobju. Od začetka leta 2011 do konca leta 2012 se je število zaposlenih zmanjšalo za 114 ekvivalentov polnega delovnega časa (s 402 na 288 ekvivalentov polnega delovnega časa). Na začetku sezone 2013 je bilo zaposlenih 290 oseb. Ponudniki so bili obveščeni, da lahko obseg transakcije prilagodijo svojemu poslovnemu konceptu. Prenos zaposlenih ni znak, da je bil poslovni model ohranjen.

110

| (110) | Nemčija meni, da pravila o državni pomoči od kupca sredstev podjetja v postopku zaradi insolventnosti ne zahtevajo, da se izogne prenosu pogodb o zaposlitvi in sklene nove pogodbe o zaposlitvi zaradi tveganja, da se bo odredilo vračilo pomoči, ki jo je prej prejelo insolventno podjetje, ter da taka zahteva ni sprejemljiva glede na evropski socialni model. |
| --- | --- |

(110)

Nemčija meni, da pravila o državni pomoči od kupca sredstev podjetja v postopku zaradi insolventnosti ne zahtevajo, da se izogne prenosu pogodb o zaposlitvi in sklene nove pogodbe o zaposlitvi zaradi tveganja, da se bo odredilo vračilo pomoči, ki jo je prej prejelo insolventno podjetje, ter da taka zahteva ni sprejemljiva glede na evropski socialni model.

4.2   PRITOŽBA PODJETJA ADAC e.V. (DRUGI PRITOŽNIK)

(a)   Pritožba

Pritožba

| (111) | Drugi pritožnik navaja, da so ga prodajalci obvestili, da njegove ponudbe ne morejo upoštevati v naslednji fazi prodaje, saj je cena, ki jo je ponudil, bistveno nižja od cen, vključenih v druge ponudbe, in se nanaša samo na del sredstev, prodajalci pa si prizadevajo za čim večje povečanje vrednosti vseh sredstev. |
| --- | --- |

(111)

Drugi pritožnik navaja, da so ga prodajalci obvestili, da njegove ponudbe ne morejo upoštevati v naslednji fazi prodaje, saj je cena, ki jo je ponudil, bistveno nižja od cen, vključenih v druge ponudbe, in se nanaša samo na del sredstev, prodajalci pa si prizadevajo za čim večje povečanje vrednosti vseh sredstev.

| (112) | Drugi pritožnik trdi, da je namen postopka prodaje gospodarska kontinuiteta dejavnosti in ohranitev tržnega položaja Nürburgringa v njegovi sedanji obliki, zato ta postopek ni primeren za preprečitev prenosa prednosti, ki izhaja iz že dodeljene pomoči, na kupca sredstev. Opozarja, da lahko le prodaja več ponudnikom prepreči gospodarsko kontinuiteto, da so prodajalci ponudbam za vsa sredstva dali prednost pred ponudbami za posamezna sredstva, ki so bile sicer dovoljenje, vendar dejansko niso imele možnosti za uspeh, da ni meril za oceno ponudb za del sredstev v primerjavi s ponudbami za vsa sredstva in da so se samo ponudbe za vsa sredstva uvrstile v drugo fazo postopka. |
| --- | --- |

(112)

Drugi pritožnik trdi, da je namen postopka prodaje gospodarska kontinuiteta dejavnosti in ohranitev tržnega položaja Nürburgringa v njegovi sedanji obliki, zato ta postopek ni primeren za preprečitev prenosa prednosti, ki izhaja iz že dodeljene pomoči, na kupca sredstev. Opozarja, da lahko le prodaja več ponudnikom prepreči gospodarsko kontinuiteto, da so prodajalci ponudbam za vsa sredstva dali prednost pred ponudbami za posamezna sredstva, ki so bile sicer dovoljenje, vendar dejansko niso imele možnosti za uspeh, da ni meril za oceno ponudb za del sredstev v primerjavi s ponudbami za vsa sredstva in da so se samo ponudbe za vsa sredstva uvrstile v drugo fazo postopka.

| (113) | Drugi pritožnik navaja tudi, da sta stečajna upravitelja postopek prodaje izvedla v nasprotju s pravili o državni pomoči, vključno s pravili o preglednosti in nediskriminaciji, ter da ta postopek zato ni primeren za dosego tržne cene. Trdi, da razpisna dokumentacija ni vsebovala podatkov o finančnem položaju podjetja NG, ki so pomembni za določitev ponujene cene, zato so bile okvirne ponudbe previsoke in bi se verjetno znižale po fazi postopka, v kateri je bil odobren dostop do podatkovne sobe. Drugi pritožnik navaja, da so se dobički bistveno zmanjšali v primerjavi s pričakovanimi dobički za leto 2013, ki so bili predhodno sporočeni ponudnikom, in da ponudniki niso imeli možnosti za novo analizo finančnih podatkov. Trdi tudi, da so bile razkrite informacije o finančnem položaju podjetja NBG in potrebnih srednje- in dolgoročnih naložbah pomanjkljive ter da razpisna dokumentacija namiguje na dolgoročna pogodbena razmerja, pogodbe z drugim pritožnikom pa so bile podaljšane samo za eno leto (2014). Poleg tega se merilo varnega financiranja ni ustrezno upoštevalo, sicer ponudnik La Tene Capital Limited s svojo nerealno visoko ponudbo ne bi dobil dostopa do podatkovne sobe brez potrditve financiranja. |
| --- | --- |

(113)

Drugi pritožnik navaja tudi, da sta stečajna upravitelja postopek prodaje izvedla v nasprotju s pravili o državni pomoči, vključno s pravili o preglednosti in nediskriminaciji, ter da ta postopek zato ni primeren za dosego tržne cene. Trdi, da razpisna dokumentacija ni vsebovala podatkov o finančnem položaju podjetja NG, ki so pomembni za določitev ponujene cene, zato so bile okvirne ponudbe previsoke in bi se verjetno znižale po fazi postopka, v kateri je bil odobren dostop do podatkovne sobe. Drugi pritožnik navaja, da so se dobički bistveno zmanjšali v primerjavi s pričakovanimi dobički za leto 2013, ki so bili predhodno sporočeni ponudnikom, in da ponudniki niso imeli možnosti za novo analizo finančnih podatkov. Trdi tudi, da so bile razkrite informacije o finančnem položaju podjetja NBG in potrebnih srednje- in dolgoročnih naložbah pomanjkljive ter da razpisna dokumentacija namiguje na dolgoročna pogodbena razmerja, pogodbe z drugim pritožnikom pa so bile podaljšane samo za eno leto (2014). Poleg tega se merilo varnega financiranja ni ustrezno upoštevalo, sicer ponudnik La Tene Capital Limited s svojo nerealno visoko ponudbo ne bi dobil dostopa do podatkovne sobe brez potrditve financiranja.

(b)   Pripombe stečajnih upraviteljev, ki jih je poslala Nemčija

Pripombe stečajnih upraviteljev, ki jih je poslala Nemčija

| (114) | Pripombe stečajnih upraviteljev, navedene v uvodnih izjavah 101 do 105, veljajo tudi za pritožbo drugega pritožnika. |
| --- | --- |

(114)

Pripombe stečajnih upraviteljev, navedene v uvodnih izjavah 101 do 105, veljajo tudi za pritožbo drugega pritožnika.

4.3   PRITOŽBA [TRETJEGA PONUDNIKA] (TRETJI PRITOŽNIK)

(a)   Pritožba

Pritožba

| (115) | Tretji pritožnik trdi, da prodajna pogodba ni bila dodeljena ponudniku, ki je ponudil najvišjo ceno, ampak lokalnemu ponudniku, ki je bil obravnavan prednostno. Meni, da se negospodarski razlogi, kot so regionalni cilji ali industrijska politika, ki jih vlagatelj, ki deluje v skladu z načeli tržnega gospodarstva, ne bi sprejel, ne smejo upoštevati kot razlog za izbiro nižje cene in da kažejo na obstoj državne pomoči (111). Tretji pritožnik trdi, da je ponudil kupnino v višini 150 milijonov EUR (112), pogodba pa je bila oddana podjetju Capricorn, čeprav je bila ponudba tretjega pritožnika precej višja. Nadalje poudarja, da se lahko prodajalec izjemoma odloči za nižjo ponudbo, če je očitno, da prodaja ponudniku, ki je predložil najvišjo ponudbo, ni mogoča (varnost transakcije), tj. če kupec ne more plačati kupnine (113). Tretji pritožnik trdi, da se to ni zgodilo, saj: (1) je tretji pritožnik predložil zavezujočo finančno zavezo sklada zasebnega kapitala v višini 30 milijonov EUR in (2) ni mogel dobiti zaveze za nadaljnje obroke kupnine zaradi zamude in pomanjkljive dokumentacije prodajalcev. Trdi, da je prodajalce obvestil, da bi lahko manjkajoče finančne zaveze predložil do 31. marca 2014. Tretji pritožnik navaja tudi, da bi lahko na dan pritožbe (10. aprila 2014) zagotovil finančno zavezo v vrednosti več kot 110 milijonov EUR, Komisiji pa je predložil pismo o nameri z dne 26. marca 2014, ki ga je podjetje Jupiter Financing Group, Inc. (v nadaljnjem besedilu: Jupiter Financial Group) naslovilo na tretjega pritožnika in v katerem ga je obvestilo o svojem zavezujočem predlogu za financiranje pridobitve sredstev Nürburgringa (za finančne elemente tega predloga glej opombo 105). Eden izmed pogojev za ta predlog za financiranje je bil izid skrbnega pregleda, ki bo zadovoljiv za podjetje Jupiter Financial Group. |
| --- | --- |

(115)

Tretji pritožnik trdi, da prodajna pogodba ni bila dodeljena ponudniku, ki je ponudil najvišjo ceno, ampak lokalnemu ponudniku, ki je bil obravnavan prednostno. Meni, da se negospodarski razlogi, kot so regionalni cilji ali industrijska politika, ki jih vlagatelj, ki deluje v skladu z načeli tržnega gospodarstva, ne bi sprejel, ne smejo upoštevati kot razlog za izbiro nižje cene in da kažejo na obstoj državne pomoči (111). Tretji pritožnik trdi, da je ponudil kupnino v višini 150 milijonov EUR (112), pogodba pa je bila oddana podjetju Capricorn, čeprav je bila ponudba tretjega pritožnika precej višja. Nadalje poudarja, da se lahko prodajalec izjemoma odloči za nižjo ponudbo, če je očitno, da prodaja ponudniku, ki je predložil najvišjo ponudbo, ni mogoča (varnost transakcije), tj. če kupec ne more plačati kupnine (113). Tretji pritožnik trdi, da se to ni zgodilo, saj: (1) je tretji pritožnik predložil zavezujočo finančno zavezo sklada zasebnega kapitala v višini 30 milijonov EUR in (2) ni mogel dobiti zaveze za nadaljnje obroke kupnine zaradi zamude in pomanjkljive dokumentacije prodajalcev. Trdi, da je prodajalce obvestil, da bi lahko manjkajoče finančne zaveze predložil do 31. marca 2014. Tretji pritožnik navaja tudi, da bi lahko na dan pritožbe (10. aprila 2014) zagotovil finančno zavezo v vrednosti več kot 110 milijonov EUR, Komisiji pa je predložil pismo o nameri z dne 26. marca 2014, ki ga je podjetje Jupiter Financing Group, Inc. (v nadaljnjem besedilu: Jupiter Financial Group) naslovilo na tretjega pritožnika in v katerem ga je obvestilo o svojem zavezujočem predlogu za financiranje pridobitve sredstev Nürburgringa (za finančne elemente tega predloga glej opombo 105). Eden izmed pogojev za ta predlog za financiranje je bil izid skrbnega pregleda, ki bo zadovoljiv za podjetje Jupiter Financial Group.

111

112

113

| (116) | Tretji pritožnik trdi tudi, da bi se od skupnega zneska 77 milijonov EUR, ki ga je podjetje Capricorn ponudilo kot kupnino za Nürburgring, 6 milijonov EUR plačalo šele po sezoni 2014, nadaljnjih 11 milijonov EUR pa šele v obdobju 2015–2018, torej bi dejanska gotovinska kupnina znašala 60 milijonov EUR, kar pomeni razliko v višini 50 milijonov EUR v primerjavi z gotovinsko kupnino v višini 110 milijonov EUR, ki jo je ponudil tretji pritožnik. Tretji pritožnik navaja, da bi ob upoštevanju nadaljnjih prihodnjih gotovinskih plačil razlika med ponudbama podjetja Capricorn in tretjega pritožnika znašala 73 milijonov EUR. Nazadnje, tretji pritožnik trdi, da je podjetje Capricorn prejelo pomoč v višini najmanj 73 milijonov EUR, tj. razlika med kupnino, ki jo je ponudil tretji pritožnik kot ponudnik z najvišjo ponudbo, in kupnino, ki jo je ponudil uspešni ponudnik. V zvezi s tem tretji pritožnik meni, da se znesek pomoči ob upoštevanju podpore v korist lokalnih skupnosti poveča za 200 milijonov EUR na skupno 273 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(116)

Tretji pritožnik trdi tudi, da bi se od skupnega zneska 77 milijonov EUR, ki ga je podjetje Capricorn ponudilo kot kupnino za Nürburgring, 6 milijonov EUR plačalo šele po sezoni 2014, nadaljnjih 11 milijonov EUR pa šele v obdobju 2015–2018, torej bi dejanska gotovinska kupnina znašala 60 milijonov EUR, kar pomeni razliko v višini 50 milijonov EUR v primerjavi z gotovinsko kupnino v višini 110 milijonov EUR, ki jo je ponudil tretji pritožnik. Tretji pritožnik navaja, da bi ob upoštevanju nadaljnjih prihodnjih gotovinskih plačil razlika med ponudbama podjetja Capricorn in tretjega pritožnika znašala 73 milijonov EUR. Nazadnje, tretji pritožnik trdi, da je podjetje Capricorn prejelo pomoč v višini najmanj 73 milijonov EUR, tj. razlika med kupnino, ki jo je ponudil tretji pritožnik kot ponudnik z najvišjo ponudbo, in kupnino, ki jo je ponudil uspešni ponudnik. V zvezi s tem tretji pritožnik meni, da se znesek pomoči ob upoštevanju podpore v korist lokalnih skupnosti poveča za 200 milijonov EUR na skupno 273 milijonov EUR.

| (117) | Poleg tega tretji pritožnik trdi, da ponudba podjetja Capricorn ni bila brezpogojna, saj je bila pogojena s sklepom Komisije, ki ga ne bi bilo mogoče izpodbijati in bi jasno izključeval razširitev naloga za izterjavo. Po navedbah tretjega pritožnika to pomeni odstopanje od napovedanih načel postopka prodaje, ki je povzročilo kršitev razpisnega postopka, saj druge stranke, kot je tretji pritožnik, niso bile obveščene o prilagoditvah. |
| --- | --- |

(117)

Poleg tega tretji pritožnik trdi, da ponudba podjetja Capricorn ni bila brezpogojna, saj je bila pogojena s sklepom Komisije, ki ga ne bi bilo mogoče izpodbijati in bi jasno izključeval razširitev naloga za izterjavo. Po navedbah tretjega pritožnika to pomeni odstopanje od napovedanih načel postopka prodaje, ki je povzročilo kršitev razpisnega postopka, saj druge stranke, kot je tretji pritožnik, niso bile obveščene o prilagoditvah.

| (118) | Poleg tega tretji pritožnik trdi, da prodaja sredstev ni bila opravljena kot odprt, pregleden in brezpogojen izbirni postopek. Natančneje, tretji pritožnik trdi, da:






  (a) | so bili informativni dokumenti (Fact Books), ki so jih zagotovili prodajalci, vsebinsko napačni in zavajajoči ter da je bila zlasti predlagana struktura transakcije, ki naj bi zagotovila „prazno bilanco stanja“, neuresničljiva. Takoj po začetku postopka skrbnega pregleda je tretji pritožnik ugotovil, da struktura transakcije, ki so jo predlagali prodajalci, ni ustrezala dejanskim okoliščinam, ki izhajajo iz delovanja Nürburgringa, in je zato ni bilo mogoče izvesti (114); |
| --- | --- | --- |

(118)

Poleg tega tretji pritožnik trdi, da prodaja sredstev ni bila opravljena kot odprt, pregleden in brezpogojen izbirni postopek. Natančneje, tretji pritožnik trdi, da:

(a)

so bili informativni dokumenti (Fact Books), ki so jih zagotovili prodajalci, vsebinsko napačni in zavajajoči ter da je bila zlasti predlagana struktura transakcije, ki naj bi zagotovila „prazno bilanco stanja“, neuresničljiva. Takoj po začetku postopka skrbnega pregleda je tretji pritožnik ugotovil, da struktura transakcije, ki so jo predlagali prodajalci, ni ustrezala dejanskim okoliščinam, ki izhajajo iz delovanja Nürburgringa, in je zato ni bilo mogoče izvesti (114);

114

| (b) | so prodajalci v celotnem postopku odlagali dokončno sklenitev pogodbe o nakupu sredstev; |
| --- | --- |

(b)

so prodajalci v celotnem postopku odlagali dokončno sklenitev pogodbe o nakupu sredstev;

| (c) | prodajalci niso sporočili nedvoumnega roka za končanje postopka zbiranja ponudb, navedli pa so, da se bo postopek končal konec marca 2014. Iz korespondence med tretjim pritožnikom in prodajalci ter sporočila za javnost, ki so ga objavili prodajalci, je razvidno, da naj bi imel tretji pritožnik za oddajo ponudbe čas do konca marca. Poleg tega naj bi bilo podjetje Capricorn obravnavano prednostno, saj je imelo možnost, da zavezujočo finančno zavezo predloži po 17. februarju 2014 (115); |
| --- | --- |

(c)

prodajalci niso sporočili nedvoumnega roka za končanje postopka zbiranja ponudb, navedli pa so, da se bo postopek končal konec marca 2014. Iz korespondence med tretjim pritožnikom in prodajalci ter sporočila za javnost, ki so ga objavili prodajalci, je razvidno, da naj bi imel tretji pritožnik za oddajo ponudbe čas do konca marca. Poleg tega naj bi bilo podjetje Capricorn obravnavano prednostno, saj je imelo možnost, da zavezujočo finančno zavezo predloži po 17. februarju 2014 (115);

115

| (d) | pomembne pogodbe, kot so pogodbe o poslovanju med podjetjem NBG in tretjimi osebami, niso bile zagotovljene ali pa so bile zagotovljene zelo pozno. Poleg tega so bili odločilni finančni podatki podjetja NBG ponudnikom v podatkovni sobi domnevno zagotovljeni samo v nemščini in samo en delovni dan pred iztekom roka za oddajo končnih ponudb ali celo na dan izteka tega roka. Natančneje, pomembne informacije, kot so revidirani letni računovodski izkazi podjetja NBG z dne 31. decembra 2012, so bile domnevno zagotovljene šele na večer zadnjega delovnega dne pred rokom za oddajo končnih ponudb; |
| --- | --- |

(d)

pomembne pogodbe, kot so pogodbe o poslovanju med podjetjem NBG in tretjimi osebami, niso bile zagotovljene ali pa so bile zagotovljene zelo pozno. Poleg tega so bili odločilni finančni podatki podjetja NBG ponudnikom v podatkovni sobi domnevno zagotovljeni samo v nemščini in samo en delovni dan pred iztekom roka za oddajo končnih ponudb ali celo na dan izteka tega roka. Natančneje, pomembne informacije, kot so revidirani letni računovodski izkazi podjetja NBG z dne 31. decembra 2012, so bile domnevno zagotovljene šele na večer zadnjega delovnega dne pred rokom za oddajo končnih ponudb;

| (e) | so podajalci diskriminirali druge ponudnike, saj naj bi podjetju Capricorn omogočili prednostni dostop do glavnih dobaviteljev, ki so tretje osebe. Tretji pritožnik meni zlasti, da so se podjetje Capricorn, prodajalci in pivovarna Bitburger pogajali že več tednov pred razglasitvijo uspešnega ponudnika 11. marca 2014 (116); |
| --- | --- |

(e)

so podajalci diskriminirali druge ponudnike, saj naj bi podjetju Capricorn omogočili prednostni dostop do glavnih dobaviteljev, ki so tretje osebe. Tretji pritožnik meni zlasti, da so se podjetje Capricorn, prodajalci in pivovarna Bitburger pogajali že več tednov pred razglasitvijo uspešnega ponudnika 11. marca 2014 (116);

116

| (f) | je bila pogodba o nakupu sredstev med prodajalci in podjetjem Capricorn overjena že pred 11. marcem 2014. Podjetje Capricorn naj bi bilo o oddaji pogodbe obveščeno že pred sprejetjem odločitve odbora upnikov, 9. marca 2014 pa je objavilo sporočilo za javnost, ki je bilo torej objavljeno dva dni pred odločitvijo odbora upnikov z dne 11. marca 2014; |
| --- | --- |

(f)

je bila pogodba o nakupu sredstev med prodajalci in podjetjem Capricorn overjena že pred 11. marcem 2014. Podjetje Capricorn naj bi bilo o oddaji pogodbe obveščeno že pred sprejetjem odločitve odbora upnikov, 9. marca 2014 pa je objavilo sporočilo za javnost, ki je bilo torej objavljeno dva dni pred odločitvijo odbora upnikov z dne 11. marca 2014;

| (g) | so se prodajalci oddaljili od pisma o postopku z dne 17. oktobra 2013, ne da bi o tem obvestili ostale ponudnike, in sicer so v izključno korist podjetja Capricorn opustili zahtevo glede zagotovitve jamstva za financiranje skupne kupnine (117); |
| --- | --- |

(g)

so se prodajalci oddaljili od pisma o postopku z dne 17. oktobra 2013, ne da bi o tem obvestili ostale ponudnike, in sicer so v izključno korist podjetja Capricorn opustili zahtevo glede zagotovitve jamstva za financiranje skupne kupnine (117);

117

| (h) | so prodajalci kršili pogoje iz pisma o postopku, saj posameznim ponudnikom niso predložili dogovorjene in notranje odobrene dopolnjene pogodbe o nakupu sredstev pred rokom oddaje končne ponudbe, zato so bistveno otežili dokončne ureditve financiranja; |
| --- | --- |

(h)

so prodajalci kršili pogoje iz pisma o postopku, saj posameznim ponudnikom niso predložili dogovorjene in notranje odobrene dopolnjene pogodbe o nakupu sredstev pred rokom oddaje končne ponudbe, zato so bistveno otežili dokončne ureditve financiranja;

| (i) | so prodajalci pogodbo o nakupu sredstev oddali tudi na podlagi okoljskih meril in brez nadaljnjega posvetovanja s tretjim pritožnikom domnevali, da podjetje ne bi moglo izpolniti teh meril, čeprav prodajalci niso uvedli izrecnih okoljskih pogojev, ter (118) |
| --- | --- |

(i)

so prodajalci pogodbo o nakupu sredstev oddali tudi na podlagi okoljskih meril in brez nadaljnjega posvetovanja s tretjim pritožnikom domnevali, da podjetje ne bi moglo izpolniti teh meril, čeprav prodajalci niso uvedli izrecnih okoljskih pogojev, ter (118)

118

| (j) | je bilo podjetje Capricorn deležno prednostne obravnave, saj se je posvetovalo o državni pomoči z odvetniško pisarno McDermott, ki je o isti zadevi pred tem že svetovala prodajalcem in zvezni deželi. |
| --- | --- |

(j)

je bilo podjetje Capricorn deležno prednostne obravnave, saj se je posvetovalo o državni pomoči z odvetniško pisarno McDermott, ki je o isti zadevi pred tem že svetovala prodajalcem in zvezni deželi.

| (119) | Tretji pritožnik trdi, da prodaja vključuje sredstva, ki jih je mogoče pripisati državi (119), da obstaja nova državna pomoč v korist podjetja Capricorn in da je treba morebitni nalog za izterjavo v zvezi z državno pomočjo, dodeljeno prodajalcem sredstev, razširiti na podjetje Capricorn (120). Tretji pritožnik trdi, da je prodajna pogodba neveljavna zaradi kršitve obveznosti mirovanja iz člena 108(3) PDEU. |
| --- | --- |

(119)

Tretji pritožnik trdi, da prodaja vključuje sredstva, ki jih je mogoče pripisati državi (119), da obstaja nova državna pomoč v korist podjetja Capricorn in da je treba morebitni nalog za izterjavo v zvezi z državno pomočjo, dodeljeno prodajalcem sredstev, razširiti na podjetje Capricorn (120). Tretji pritožnik trdi, da je prodajna pogodba neveljavna zaradi kršitve obveznosti mirovanja iz člena 108(3) PDEU.

119

120

| (120) | Nazadnje, tretji pritožnik trdi, da podjetje Capricorn ni plačalo drugega obroka kupnine, ki je zapadel v plačilo konec julija, kar po mnenju tretjega pritožnika kaže, da podjetje Capricorn ni predložilo popolnoma financirane ponudbe. Poleg tega trdi, da so bili pogoji glede financiranja pridobitve sredstev Nürburgringa po navedenem neplačilu spremenjeni v korist podjetja Capricorn in da je to očiten odmik od pravil, ki so jih določili prodajalci, in pisma o postopku, poslanega ponudnikom, kar bi lahko pomenilo dodatno pomoč v korist podjetja Capricorn. |
| --- | --- |

(120)

Nazadnje, tretji pritožnik trdi, da podjetje Capricorn ni plačalo drugega obroka kupnine, ki je zapadel v plačilo konec julija, kar po mnenju tretjega pritožnika kaže, da podjetje Capricorn ni predložilo popolnoma financirane ponudbe. Poleg tega trdi, da so bili pogoji glede financiranja pridobitve sredstev Nürburgringa po navedenem neplačilu spremenjeni v korist podjetja Capricorn in da je to očiten odmik od pravil, ki so jih določili prodajalci, in pisma o postopku, poslanega ponudnikom, kar bi lahko pomenilo dodatno pomoč v korist podjetja Capricorn.

(b)   Pripombe stečajnih upraviteljev, ki jih je poslala Nemčija

Pripombe stečajnih upraviteljev, ki jih je poslala Nemčija

| (121) | Po navedbah stečajnih upraviteljev tretji pritožnik ni predložil nobene zavezujoče finančne zaveze za plačilo 30 milijonov EUR, in sicer niti skupaj s potrdilno ponudbo z dne 17. februarja 2014 (v kateri je bila omenjena zavezujoča finančna zaveza [...] v višini 30 milijonov EUR) niti skupaj s pritožbo, trditev tretjega pritožnika, da bi lahko dokaz o financiranju predložil pozneje, pa ni bila potrjena niti z nezavezujočimi izjavami tretjih oseb. Za razliko od potrdilnih ponudb podjetja Capricorn in [drugega ponudnika] potrdilna ponudba tretjega pritožnika ni izpolnjevala finančnih zahtev iz pisma o postopku z dne 17. oktobra 2013. Prodajalci 11. marca 2014 zato niso imeli razlogov za oddajo pogodbe tretjemu pritožniku. Tveganje, da bi čakanje na dokaz o financiranju tretjega pritožnika povzročilo zmanjšanje števila ponudnikov na ena ali nič, za prodajalce ni bilo sprejemljivo, saj: (a) je [drugi ponudnik] konzorcij vztrajal pri izvedbi prenosa lastništva 3. aprila 2014 in (b) ni bilo ustreznega napredka pri utemeljitvi ponudbe tretjega pritožnika, čeprav je ta prijavil svoj interes 17. maja 2013, okvirno ponudbo pa predložil že 30. septembra 2013, zato se je verjetnost sklenitve transakcije s tretjim pritožnikom zmanjšala. Domnevna finančna zaveza skupine Jupiter Financial Group z dne 26. marca 2014 prodajalcem ni bila predložena, poznejše nepodpisano pismo investicijske banke in svetovalnega podjetja [...] z dne 31. marca 2014 pa je pogojeno z zadovoljivim izidom skrbnega pregleda. Razvojni sklad v višini 200 milijonov EUR za občine v okolici Nürburgringa ne bi koristil prodajalcem. |
| --- | --- |

(121)

Po navedbah stečajnih upraviteljev tretji pritožnik ni predložil nobene zavezujoče finančne zaveze za plačilo 30 milijonov EUR, in sicer niti skupaj s potrdilno ponudbo z dne 17. februarja 2014 (v kateri je bila omenjena zavezujoča finančna zaveza [...] v višini 30 milijonov EUR) niti skupaj s pritožbo, trditev tretjega pritožnika, da bi lahko dokaz o financiranju predložil pozneje, pa ni bila potrjena niti z nezavezujočimi izjavami tretjih oseb. Za razliko od potrdilnih ponudb podjetja Capricorn in [drugega ponudnika] potrdilna ponudba tretjega pritožnika ni izpolnjevala finančnih zahtev iz pisma o postopku z dne 17. oktobra 2013. Prodajalci 11. marca 2014 zato niso imeli razlogov za oddajo pogodbe tretjemu pritožniku. Tveganje, da bi čakanje na dokaz o financiranju tretjega pritožnika povzročilo zmanjšanje števila ponudnikov na ena ali nič, za prodajalce ni bilo sprejemljivo, saj: (a) je [drugi ponudnik] konzorcij vztrajal pri izvedbi prenosa lastništva 3. aprila 2014 in (b) ni bilo ustreznega napredka pri utemeljitvi ponudbe tretjega pritožnika, čeprav je ta prijavil svoj interes 17. maja 2013, okvirno ponudbo pa predložil že 30. septembra 2013, zato se je verjetnost sklenitve transakcije s tretjim pritožnikom zmanjšala. Domnevna finančna zaveza skupine Jupiter Financial Group z dne 26. marca 2014 prodajalcem ni bila predložena, poznejše nepodpisano pismo investicijske banke in svetovalnega podjetja [...] z dne 31. marca 2014 pa je pogojeno z zadovoljivim izidom skrbnega pregleda. Razvojni sklad v višini 200 milijonov EUR za občine v okolici Nürburgringa ne bi koristil prodajalcem.

| (122) | Po navedbah stečajnih upraviteljev so bili ponudniki obveščeni, da bo uspešni ponudnik morda izbran kmalu po izteku roka za oddajo ponudb 17. februarja 2014. Na podlagi informacij, ki so jih zagotovili prodajalci, ni bilo mogoče pričakovati, da bo postopek podaljšan. V sporočilu za javnost, na katerega se sklicuje tretji pritožnik, je navedeno, da nameravata stečajna upravitelja skleniti pogodbo v prvem četrtletju leta 2014. Stečajni upravitelj zanika, da je javno izjavil, da naj bi se odločitev sprejela konec marca, da je bilo podjetje Capricorn obveščeno o oddaji pogodbe že pred sestankom odbora upnikov in da je to podjetje 9. marca 2014 objavilo sporočilo za javnost. |
| --- | --- |

(122)

Po navedbah stečajnih upraviteljev so bili ponudniki obveščeni, da bo uspešni ponudnik morda izbran kmalu po izteku roka za oddajo ponudb 17. februarja 2014. Na podlagi informacij, ki so jih zagotovili prodajalci, ni bilo mogoče pričakovati, da bo postopek podaljšan. V sporočilu za javnost, na katerega se sklicuje tretji pritožnik, je navedeno, da nameravata stečajna upravitelja skleniti pogodbo v prvem četrtletju leta 2014. Stečajni upravitelj zanika, da je javno izjavil, da naj bi se odločitev sprejela konec marca, da je bilo podjetje Capricorn obveščeno o oddaji pogodbe že pred sestankom odbora upnikov in da je to podjetje 9. marca 2014 objavilo sporočilo za javnost.

| (123) | Stečajna upravitelja navajata, da se struktura transakcije (prodaja posameznih sredstev, skupin sredstev ali vseh sredstev brez prenosa deležev ali obveznosti) v postopku zbiranja ponudb ni spremenila. Pojem „prazna bilanca stanja“ pomeni le, da je prenos obveznosti ob prodaji izključen. Dejstvo, da so prodajalci lastniška podjetja in da posle upravlja podjetje NBG, je bilo sporočeno vsem zainteresiranim stranem že v oglasu, ki je bil tretjemu pritožniku poslan 17. maja 2013. Stečajna upravitelja menita, da če je tretji pritožnik za dejavnost podjetja NBG res izvedel šele med skrbnim pregledom, je mogoče sklepati, da se ni ustrezno seznanil z obsežnimi informacijami, ki so bile zagotovljene pred oddajo okvirnih ponudb. Prodajalci nikoli niso zahtevali, da kupec prevzame pogodbe podjetja NBG. Stečajna upravitelja zaradi posebnega položaja podjetja NBG z vidika prenosa sredstev, ki se je načrtoval že od začetka, nista upoštevala možnosti, da bi kupec prevzel najemno pogodbo med prodajalci in podjetjem NBG. Trdita, da je tretji pritožnik zelo pozno spoznal, da bi v primeru prevzema sredstev 1. januarja 2014 dobil pretežno „prazen“ kompleks Nürburgring ter da bi nove pogodbe s strankami in sponzorji prinesle (povečane) prihodke šele v sezoni 2015 zaradi časa, potrebnega za načrtovanje dogodkov (dirk). Poleg tega so prodajalci večkrat poudarili, da lahko ponudniki opredelijo predmet nakupa. |
| --- | --- |

(123)

Stečajna upravitelja navajata, da se struktura transakcije (prodaja posameznih sredstev, skupin sredstev ali vseh sredstev brez prenosa deležev ali obveznosti) v postopku zbiranja ponudb ni spremenila. Pojem „prazna bilanca stanja“ pomeni le, da je prenos obveznosti ob prodaji izključen. Dejstvo, da so prodajalci lastniška podjetja in da posle upravlja podjetje NBG, je bilo sporočeno vsem zainteresiranim stranem že v oglasu, ki je bil tretjemu pritožniku poslan 17. maja 2013. Stečajna upravitelja menita, da če je tretji pritožnik za dejavnost podjetja NBG res izvedel šele med skrbnim pregledom, je mogoče sklepati, da se ni ustrezno seznanil z obsežnimi informacijami, ki so bile zagotovljene pred oddajo okvirnih ponudb. Prodajalci nikoli niso zahtevali, da kupec prevzame pogodbe podjetja NBG. Stečajna upravitelja zaradi posebnega položaja podjetja NBG z vidika prenosa sredstev, ki se je načrtoval že od začetka, nista upoštevala možnosti, da bi kupec prevzel najemno pogodbo med prodajalci in podjetjem NBG. Trdita, da je tretji pritožnik zelo pozno spoznal, da bi v primeru prevzema sredstev 1. januarja 2014 dobil pretežno „prazen“ kompleks Nürburgring ter da bi nove pogodbe s strankami in sponzorji prinesle (povečane) prihodke šele v sezoni 2015 zaradi časa, potrebnega za načrtovanje dogodkov (dirk). Poleg tega so prodajalci večkrat poudarili, da lahko ponudniki opredelijo predmet nakupa.

| (124) | V zvezi z odškodninskimi zahtevki tretjih oseb so prodajalci tretjega pritožnika obvestili, da bo zelo težko sklenil nove pogodbe s strankami podjetja NBG pod pogoji, ki so za stranke slabši od pogojev obstoječih pogodb, če se vprašanje odškodnine za neizpolnjevanje obveznosti iz pogodb s podjetjem NBG ne bo rešilo. Treba je bilo odpraviti tveganje, da bodo kupec in pogodbeni partnerji sklenili novo pogodbo, ki bo ustvarila položaj, v katerem bo pogodbeni partner plačal visoko plačilo, zahteval odškodnino, enako razliki s predhodnim zneskom plačila, in v poznejših letih, za katera ne bo imel pogodbe s podjetjem NBG, plačeval bistveno nižje plačilo. Zahteva prodajalcev glede take izključitve ni neobičajna za prodajo sredstev zaradi zaprtja podjetij in omogoča, da se zagotovi najboljša prodaja v interesu upnikov. |
| --- | --- |

(124)

V zvezi z odškodninskimi zahtevki tretjih oseb so prodajalci tretjega pritožnika obvestili, da bo zelo težko sklenil nove pogodbe s strankami podjetja NBG pod pogoji, ki so za stranke slabši od pogojev obstoječih pogodb, če se vprašanje odškodnine za neizpolnjevanje obveznosti iz pogodb s podjetjem NBG ne bo rešilo. Treba je bilo odpraviti tveganje, da bodo kupec in pogodbeni partnerji sklenili novo pogodbo, ki bo ustvarila položaj, v katerem bo pogodbeni partner plačal visoko plačilo, zahteval odškodnino, enako razliki s predhodnim zneskom plačila, in v poznejših letih, za katera ne bo imel pogodbe s podjetjem NBG, plačeval bistveno nižje plačilo. Zahteva prodajalcev glede take izključitve ni neobičajna za prodajo sredstev zaradi zaprtja podjetij in omogoča, da se zagotovi najboljša prodaja v interesu upnikov.

| (125) | Po navedbah stečajnih upraviteljev je bil rok za oddajo potrdilnih ponudb podaljšan s pismom z dne 17. decembra 2013, saj tudi drugi ponudniki še niso predložili zadovoljivih ponudb. Ponudnikom je bilo večkrat pojasnjeno, da je podjetje NBG prevzelo poslovanje šele po sezoni 2012, da je moralo zato v veliki meri izpolniti pogodbe podjetja NAG in da zanesljive računovodske evidence za to poslovanje zato (še) niso obstajale. Po mnenju stečajnih upraviteljev morajo morebitni kupci sami upoštevati povezana tveganja. |
| --- | --- |

(125)

Po navedbah stečajnih upraviteljev je bil rok za oddajo potrdilnih ponudb podaljšan s pismom z dne 17. decembra 2013, saj tudi drugi ponudniki še niso predložili zadovoljivih ponudb. Ponudnikom je bilo večkrat pojasnjeno, da je podjetje NBG prevzelo poslovanje šele po sezoni 2012, da je moralo zato v veliki meri izpolniti pogodbe podjetja NAG in da zanesljive računovodske evidence za to poslovanje zato (še) niso obstajale. Po mnenju stečajnih upraviteljev morajo morebitni kupci sami upoštevati povezana tveganja.

| (126) | Stečajna upravitelja navajata, da je tretji pritožnik 6. marca 2014 predložil dopolnjeno pogodbo o prodaji sredstev za svojo potrdilno ponudbo. Osnutek pogodbe o nakupu sredstev, ki je bil dogovorjen 13. februarja, so pripravili prodajalci, zato je bilo jasno, da bo naslednji osnutek pripravil tretji pritožnik. |
| --- | --- |

(126)

Stečajna upravitelja navajata, da je tretji pritožnik 6. marca 2014 predložil dopolnjeno pogodbo o prodaji sredstev za svojo potrdilno ponudbo. Osnutek pogodbe o nakupu sredstev, ki je bil dogovorjen 13. februarja, so pripravili prodajalci, zato je bilo jasno, da bo naslednji osnutek pripravil tretji pritožnik.

| (127) | Po navedbah stečajnih upraviteljev so imeli vsi ponudniki, ki so se uvrstili v ustrezno fazo izbirnega postopka, na voljo iste dokumente v podatkovni sobi. Dokumenti, navedeni v pritožbi, prodajalcem in zlasti drugim ponudnikom niso bili dostopni prej, vsi ponudniki so imeli enako možnost, da si ogledajo dokumente v podatkovni sobi, in drugi ponudniki so skrbni pregled opravili na podlagi istih dokumentov. Vsi ponudniki so bili dovolj zgodaj obveščeni, da so bile računovodske evidence podjetij pomanjkljive. Skoraj vsi dokumenti prodajalcev in podjetja NBG so bili v podatkovni sobi na voljo v nemščini, prodajalci pa niso bili obvezani, da vse dokumente zagotovijo v angleščini. |
| --- | --- |

(127)

Po navedbah stečajnih upraviteljev so imeli vsi ponudniki, ki so se uvrstili v ustrezno fazo izbirnega postopka, na voljo iste dokumente v podatkovni sobi. Dokumenti, navedeni v pritožbi, prodajalcem in zlasti drugim ponudnikom niso bili dostopni prej, vsi ponudniki so imeli enako možnost, da si ogledajo dokumente v podatkovni sobi, in drugi ponudniki so skrbni pregled opravili na podlagi istih dokumentov. Vsi ponudniki so bili dovolj zgodaj obveščeni, da so bile računovodske evidence podjetij pomanjkljive. Skoraj vsi dokumenti prodajalcev in podjetja NBG so bili v podatkovni sobi na voljo v nemščini, prodajalci pa niso bili obvezani, da vse dokumente zagotovijo v angleščini.

| (128) | Poleg tega stečajna upravitelja poudarjata, da je bil rok za oddajo ponudb in predložitev dokazov o financiranju dovolj dolg. Tretji pritožnik je imel za predložitev dokazov o financiranju na voljo deset mesecev (od 8. aprila 2013, ko je [tretji ponudnik] prvič stopil v stik s prodajalci, do 17. februarja 2014), za skrben pregled pa skoraj štiri mesece (od 23. oktobra 2013 do 17. februarja 2014). Stečajna upravitelja navajata, da sta presegla zahteve, ki izhajajo iz prakse odločanja Komisije (121). |
| --- | --- |

(128)

Poleg tega stečajna upravitelja poudarjata, da je bil rok za oddajo ponudb in predložitev dokazov o financiranju dovolj dolg. Tretji pritožnik je imel za predložitev dokazov o financiranju na voljo deset mesecev (od 8. aprila 2013, ko je [tretji ponudnik] prvič stopil v stik s prodajalci, do 17. februarja 2014), za skrben pregled pa skoraj štiri mesece (od 23. oktobra 2013 do 17. februarja 2014). Stečajna upravitelja navajata, da sta presegla zahteve, ki izhajajo iz prakse odločanja Komisije (121).

121

| (129) | Pogajanja o novi pogodbi o dobavi piva in glede dogodka „Rock am Ring“ je opravilo podjetje NBG in ne podjetje Capricorn, povezani dokumenti pa so bili dani na voljo v podatkovni sobi. V zvezi s tem ni povezave s podjetjem Capricorn, ki jo navaja tretji pritožnik. |
| --- | --- |

(129)

Pogajanja o novi pogodbi o dobavi piva in glede dogodka „Rock am Ring“ je opravilo podjetje NBG in ne podjetje Capricorn, povezani dokumenti pa so bili dani na voljo v podatkovni sobi. V zvezi s tem ni povezave s podjetjem Capricorn, ki jo navaja tretji pritožnik.

| (130) | Prodajalci v razpisni postopek niso vključili okoljskih meril za izbiro končne ponudbe. Edini merili v razpisnem postopku za izbiro končne ponudbe sta bili (a) čim večje povečanje skupnih prihodkov za vsa sredstva in (b) pričakovana varnost transakcije. Ponudba tretjega pritožnika ni bila izbrana, ker ni izpolnjevala drugega merila, tj. varnost transakcije ni bila zagotovljena, saj tretji pritožnik svoji potrdilni ponudbi ni priložil dokazov o financiranju. Hkrati so prodajalci opravili razprave z [drugim ponudnikom] in zadnjo fazo pogajanj o pogodbi o nakupu sredstev z [drugim ponudnikom] in podjetjem Capricorn v zvezi s ponudbo [drugega ponudnika] v višini [32–39] milijonov EUR (glej preglednico 10) ter pogajanja med podjetjem Capricorn in banko [...], katerih rezultat je bila finančna zaveza banke z dne 10. marca 2014. Ker tretji pritožnik svoji potrdilni ponudbi ni priložil dokaza o financiranju, je obstajalo veliko tveganje, da pogodba s tem pritožnikom ne bo sklenjena. Poleg tega sta stečajna upravitelja poskušala oceniti verjetnost, da bo tretji pritožnik zagotovil financiranje, in sicer sta proučila nadaljnje kazalce poslovnega modela tretjega pritožnika, na podlagi katerih bi se lahko ugotovila verjetnost izvedbe transakcije. Poslovni model tretjega pritožnika je temeljil na [...] in na [...]. Ker zahteve glede hrupa, ki veljajo za Nürburgring, ne dopuščajo [...], [...] pa ne obstaja, ni bilo mogoče pričakovati, da se bo ta koncept izvedel v kratkem času. Glede koncepta tretjega pritožnika se je torej ocenilo, da obstaja veliko tveganje, da pogodba ne bo sklenjena, ali da bo sklenitev zahtevala vsaj veliko časa in pogajanj. Skladnost koncepta z zahtevami glede hrupa na dirkališču Nürburgring ni bila merilo za dodelitev. |
| --- | --- |

(130)

Prodajalci v razpisni postopek niso vključili okoljskih meril za izbiro končne ponudbe. Edini merili v razpisnem postopku za izbiro končne ponudbe sta bili (a) čim večje povečanje skupnih prihodkov za vsa sredstva in (b) pričakovana varnost transakcije. Ponudba tretjega pritožnika ni bila izbrana, ker ni izpolnjevala drugega merila, tj. varnost transakcije ni bila zagotovljena, saj tretji pritožnik svoji potrdilni ponudbi ni priložil dokazov o financiranju. Hkrati so prodajalci opravili razprave z [drugim ponudnikom] in zadnjo fazo pogajanj o pogodbi o nakupu sredstev z [drugim ponudnikom] in podjetjem Capricorn v zvezi s ponudbo [drugega ponudnika] v višini [32–39] milijonov EUR (glej preglednico 10) ter pogajanja med podjetjem Capricorn in banko [...], katerih rezultat je bila finančna zaveza banke z dne 10. marca 2014. Ker tretji pritožnik svoji potrdilni ponudbi ni priložil dokaza o financiranju, je obstajalo veliko tveganje, da pogodba s tem pritožnikom ne bo sklenjena. Poleg tega sta stečajna upravitelja poskušala oceniti verjetnost, da bo tretji pritožnik zagotovil financiranje, in sicer sta proučila nadaljnje kazalce poslovnega modela tretjega pritožnika, na podlagi katerih bi se lahko ugotovila verjetnost izvedbe transakcije. Poslovni model tretjega pritožnika je temeljil na [...] in na [...]. Ker zahteve glede hrupa, ki veljajo za Nürburgring, ne dopuščajo [...], [...] pa ne obstaja, ni bilo mogoče pričakovati, da se bo ta koncept izvedel v kratkem času. Glede koncepta tretjega pritožnika se je torej ocenilo, da obstaja veliko tveganje, da pogodba ne bo sklenjena, ali da bo sklenitev zahtevala vsaj veliko časa in pogajanj. Skladnost koncepta z zahtevami glede hrupa na dirkališču Nürburgring ni bila merilo za dodelitev.

| (131) | V zvezi s trditvijo tretjega pritožnika, da ponudba podjetja Capricorn ni bila brezpogojna, saj je bil pogoj zanjo sklep Komisije, ki ga ne bi bilo mogoče izpodbijati in bi jasno določal, da nalog za izterjavo ne bo razširjen, stečajna upravitelja in Nemčija trdijo, da je tretji pritožnik v svojo dopolnjeno pogodbo vključil pogoje s podobnim učinkom. Glede na določbe, vključene v zadevne dele navedenih dopolnjenih pogodb, ki so jih predložili stečajna upravitelja in Nemčija, sta imela kupec in/ali prodajalec pravico, da odstopita od pogodbe, če pozitiven sklep Komisije ne bo izdan do 15. julija 2014 (kot je določeno v osnutku pogodbe z dne 14. januarja 2014) ali 31. decembra 2014 (kot je določeno v dopolnjenem osnutku pogodbe z dne 14. februarja 2014). |
| --- | --- |

(131)

V zvezi s trditvijo tretjega pritožnika, da ponudba podjetja Capricorn ni bila brezpogojna, saj je bil pogoj zanjo sklep Komisije, ki ga ne bi bilo mogoče izpodbijati in bi jasno določal, da nalog za izterjavo ne bo razširjen, stečajna upravitelja in Nemčija trdijo, da je tretji pritožnik v svojo dopolnjeno pogodbo vključil pogoje s podobnim učinkom. Glede na določbe, vključene v zadevne dele navedenih dopolnjenih pogodb, ki so jih predložili stečajna upravitelja in Nemčija, sta imela kupec in/ali prodajalec pravico, da odstopita od pogodbe, če pozitiven sklep Komisije ne bo izdan do 15. julija 2014 (kot je določeno v osnutku pogodbe z dne 14. januarja 2014) ali 31. decembra 2014 (kot je določeno v dopolnjenem osnutku pogodbe z dne 14. februarja 2014).

| (132) | Po navedbah stečajnih upraviteljev dejstvo, da nobeden od dveh ponudnikov, ki sta predložila kvalificirano potrdilno ponudbo, ni v celoti izpolnil zahteve po varnem financiranju (jamstvo v vezi s kupnino ali plačilo kupnine na depozitni račun) in da so prodajalci zato domnevno opustili navedeno zahtevo, ne da bi o tem obvestili tretjega pritožnika, ni dokaz o nepreglednosti postopka. To ni vplivalo na tretjega pritožnika, saj ni predložil potrdilne ponudbe z dokazom o financiranju. Obvestilo vsem ponudnikom o domnevni opustitvi ne bi vplivalo na razpisni postopek. Poleg tega opustitev ni vzrok za dejstvo, da tretji pritožnik ni predložil potrdil o financiranju, in ustreza ravnanju hipotetičnega zasebnega prodajalca. |
| --- | --- |

(132)

Po navedbah stečajnih upraviteljev dejstvo, da nobeden od dveh ponudnikov, ki sta predložila kvalificirano potrdilno ponudbo, ni v celoti izpolnil zahteve po varnem financiranju (jamstvo v vezi s kupnino ali plačilo kupnine na depozitni račun) in da so prodajalci zato domnevno opustili navedeno zahtevo, ne da bi o tem obvestili tretjega pritožnika, ni dokaz o nepreglednosti postopka. To ni vplivalo na tretjega pritožnika, saj ni predložil potrdilne ponudbe z dokazom o financiranju. Obvestilo vsem ponudnikom o domnevni opustitvi ne bi vplivalo na razpisni postopek. Poleg tega opustitev ni vzrok za dejstvo, da tretji pritožnik ni predložil potrdil o financiranju, in ustreza ravnanju hipotetičnega zasebnega prodajalca.

| (133) | Stečajna upravitelja trdita, da ukrepov, ki sta jih sprejela, ali ukrepov, ki jih je sprejel odbor upnikov, ni mogoče pripisati državi in da ni nobene očitne prednosti za podjetje Capricorn, saj so prodajalci izbirni postopek opravili v skladu z načelom subjekta, ki deluje pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(133)

Stečajna upravitelja trdita, da ukrepov, ki sta jih sprejela, ali ukrepov, ki jih je sprejel odbor upnikov, ni mogoče pripisati državi in da ni nobene očitne prednosti za podjetje Capricorn, saj so prodajalci izbirni postopek opravili v skladu z načelom subjekta, ki deluje pod tržnimi pogoji.

| (134) | Nazadnje, v zvezi s trditvijo, da ponudba podjetja Capricorn ni bila v celoti financirana, saj podjetje ni plačalo drugega obroka kupnine, in da bi lahko obstajala dodatna pomoč za podjetje Capricorn, saj so bili po navedenem neplačilu pogoji za financiranje pridobitve sredstev Nürburgringa spremenjeni v korist podjetja Capricorn, nemški organi trdijo: (a) da podjetje Capricorn ni imelo nobenih koristi, saj je bil drugi obrok odložen z 8-odstotno obrestno mero in zastavnimi pravicami (glej opombo 72); (b) da odložitev drugega plačila ni vključevala državne pomoči in odločitve za odložitev ni mogoče pripisati državi, saj jo je sprejel stečajni upravitelj brez posredovanja zvezne dežele, ter (c) da ni bilo odmika od pravil, ki so jih določili prodajalci, in od pisma o postopku, poslanega ponudnikom, saj prodajalci v postopku zbiranja ponudb niso določili fiksnih zahtev v zvezi s plačilom obrokov kupnine pred sklenitvijo, zato morebitna zahteva ponudnika, da se gotovinsko zavarovanje nadomesti z drugo vrsto zavarovanja za plačilo kupnine, ne bi vplivala na oceno ponudb. |
| --- | --- |

(134)

Nazadnje, v zvezi s trditvijo, da ponudba podjetja Capricorn ni bila v celoti financirana, saj podjetje ni plačalo drugega obroka kupnine, in da bi lahko obstajala dodatna pomoč za podjetje Capricorn, saj so bili po navedenem neplačilu pogoji za financiranje pridobitve sredstev Nürburgringa spremenjeni v korist podjetja Capricorn, nemški organi trdijo: (a) da podjetje Capricorn ni imelo nobenih koristi, saj je bil drugi obrok odložen z 8-odstotno obrestno mero in zastavnimi pravicami (glej opombo 72); (b) da odložitev drugega plačila ni vključevala državne pomoči in odločitve za odložitev ni mogoče pripisati državi, saj jo je sprejel stečajni upravitelj brez posredovanja zvezne dežele, ter (c) da ni bilo odmika od pravil, ki so jih določili prodajalci, in od pisma o postopku, poslanega ponudnikom, saj prodajalci v postopku zbiranja ponudb niso določili fiksnih zahtev v zvezi s plačilom obrokov kupnine pred sklenitvijo, zato morebitna zahteva ponudnika, da se gotovinsko zavarovanje nadomesti z drugo vrsto zavarovanja za plačilo kupnine, ne bi vplivala na oceno ponudb.

| (135) | Po mnenju stečajnih upraviteljev bi bilo treba pritožbo zavrniti kot neutemeljeno. Neutemeljeni namigi tretjega pritožnika v zvezi s financiranjem niso v skladu z ravnanjem preudarnega udeleženca na trgu ali stečajnega upravitelja. |
| --- | --- |

(135)

Po mnenju stečajnih upraviteljev bi bilo treba pritožbo zavrniti kot neutemeljeno. Neutemeljeni namigi tretjega pritožnika v zvezi s financiranjem niso v skladu z ravnanjem preudarnega udeleženca na trgu ali stečajnega upravitelja.

4.4   PRITOŽBA MEYRICKA COXA (ČETRTI PRITOŽNIK)

(a)   Pritožba

Pritožba

| (136) | Četrti pritožnik trdi, da razlog za oddajo pogodbe podjetju Capricorn ni bil ekonomsko najugodnejša ponudba, ampak dejstvo, da gre za nemško podjetje in da prodajalci sredstev niso želeli prodati konzorciju pod vodstvom zasebnih subjektov. Nadalje trdi, da je bila ponudba podjetja Capricorn z vidika več meril nižja od ponudbe [drugega ponudnika]. Natančneje, četrti pritožnik trdi, da:






  (a) | je bilo financiranje ponudbe podjetja Capricorn manj varno kot financiranje ponudbe [drugega ponudnika] (122); |
| --- | --- | --- |

(136)

Četrti pritožnik trdi, da razlog za oddajo pogodbe podjetju Capricorn ni bil ekonomsko najugodnejša ponudba, ampak dejstvo, da gre za nemško podjetje in da prodajalci sredstev niso želeli prodati konzorciju pod vodstvom zasebnih subjektov. Nadalje trdi, da je bila ponudba podjetja Capricorn z vidika več meril nižja od ponudbe [drugega ponudnika]. Natančneje, četrti pritožnik trdi, da:

(a)

je bilo financiranje ponudbe podjetja Capricorn manj varno kot financiranje ponudbe [drugega ponudnika] (122);

122

| (b) | so bila v ponudbi [drugega ponudnika] predvidena višja vnaprejšnja plačila (123); |
| --- | --- |

(b)

so bila v ponudbi [drugega ponudnika] predvidena višja vnaprejšnja plačila (123);

123

| (c) | tveganje, da transakcija ne bo izvedena, je bilo večje v primeru podjetja Capricorn kot v primeru, da bi se sprejela ponudba [drugega ponudnika] (124); |
| --- | --- |

(c)

tveganje, da transakcija ne bo izvedena, je bilo večje v primeru podjetja Capricorn kot v primeru, da bi se sprejela ponudba [drugega ponudnika] (124);

124

| (d) | ima [drugi ponudnik] več izkušenj in boljše kvalifikacije kot podjetje Capricorn (125); |
| --- | --- |

(d)

ima [drugi ponudnik] več izkušenj in boljše kvalifikacije kot podjetje Capricorn (125);

125

| (e) | je nadaljnja naložba [drugega ponudnika] v Nürburgring v višini 25 milijonov EUR verjetnejša kot naložba podjetja Capricorn ter |
| --- | --- |

(e)

je nadaljnja naložba [drugega ponudnika] v Nürburgring v višini 25 milijonov EUR verjetnejša kot naložba podjetja Capricorn ter

| (f) | so bili ponudniki v razpisnem postopku obravnavani različno in da je bilo podjetje Capricorn deležno ugodnejše obravnave (126). |
| --- | --- |

(f)

so bili ponudniki v razpisnem postopku obravnavani različno in da je bilo podjetje Capricorn deležno ugodnejše obravnave (126).

126

| (137) | Poleg tega četrti pritožnik trdi, da podjetje Capricorn ni plačalo drugega obroka kupnine, ki je zapadel v plačilo konec julija, ter da so bili znesek v višini 25 milijonov EUR in 8-odstotne zamudne obresti opuščeni v korist podjetja Capricorn, kar pomeni dodatno državno pomoč v korist tega podjetja. Po mnenju četrtega pritožnika navedeno sproža tudi vprašanja glede informacij, ki so jih podjetje KPMG in stečajna upravitelja zagotovili odboru upnikov v okviru razpisnega postopka, in kaže, da finančna sposobnost podjetja Capricorn ni bila pravilno predstavljena. |
| --- | --- |

(137)

Poleg tega četrti pritožnik trdi, da podjetje Capricorn ni plačalo drugega obroka kupnine, ki je zapadel v plačilo konec julija, ter da so bili znesek v višini 25 milijonov EUR in 8-odstotne zamudne obresti opuščeni v korist podjetja Capricorn, kar pomeni dodatno državno pomoč v korist tega podjetja. Po mnenju četrtega pritožnika navedeno sproža tudi vprašanja glede informacij, ki so jih podjetje KPMG in stečajna upravitelja zagotovili odboru upnikov v okviru razpisnega postopka, in kaže, da finančna sposobnost podjetja Capricorn ni bila pravilno predstavljena.

| (138) | Poleg tega četrti pritožnik trdi, da podjetje Capricorn ni imelo podpisane pogodbe s [...] o financiranju ponudbe, ampak samo nezavezujoč dogovor, zato podjetje v času sestanka odbora upnikov ni imelo ustreznega dogovora o financiranju. |
| --- | --- |

(138)

Poleg tega četrti pritožnik trdi, da podjetje Capricorn ni imelo podpisane pogodbe s [...] o financiranju ponudbe, ampak samo nezavezujoč dogovor, zato podjetje v času sestanka odbora upnikov ni imelo ustreznega dogovora o financiranju.

| (139) | Nazadnje, četrti pritožnik ugotavlja, da informacije, ki jih je predložil, jasno kažejo, da je bila podjetju Capricorn v postopku prodaje sredstev Nürburgringa zagotovljena prednost, da ta prednost izhaja iz odločitve, ki ni v skladu z načinom, kako bi prodajalec na trgu izvedel postopek in ocenil ponudbe na podlagi meril za dodelitev, da tak prodajalec na trgu ne bi sklenil, da je ponudba podjetja Capricorn na splošno ekonomsko ugodnejša od ponudbe [drugega ponudnika], in da je treba začeti nov postopek, v katerem se bodo uporabila dosledna merila, da se zagotovi odprt, pravičen in brezpogojen razpisni postopek s časovnim razporedom, ki bo jasno določen in se bo spoštoval, identiteta ponudnikov pa se v postopku ne bo razkrila odboru upnikov. |
| --- | --- |

(139)

Nazadnje, četrti pritožnik ugotavlja, da informacije, ki jih je predložil, jasno kažejo, da je bila podjetju Capricorn v postopku prodaje sredstev Nürburgringa zagotovljena prednost, da ta prednost izhaja iz odločitve, ki ni v skladu z načinom, kako bi prodajalec na trgu izvedel postopek in ocenil ponudbe na podlagi meril za dodelitev, da tak prodajalec na trgu ne bi sklenil, da je ponudba podjetja Capricorn na splošno ekonomsko ugodnejša od ponudbe [drugega ponudnika], in da je treba začeti nov postopek, v katerem se bodo uporabila dosledna merila, da se zagotovi odprt, pravičen in brezpogojen razpisni postopek s časovnim razporedom, ki bo jasno določen in se bo spoštoval, identiteta ponudnikov pa se v postopku ne bo razkrila odboru upnikov.

(b)   Pripombe stečajnih upraviteljev, ki jih je poslala Nemčija

Pripombe stečajnih upraviteljev, ki jih je poslala Nemčija

| (140) | Stečajna upravitelja navajata, da je vpliv na četrtega pritožnika kot člana konzorcija [drugega ponudnika] zgolj posreden. Poleg tega predlagata, da se pritožba ovrže, saj je bil razpisni postopek odprt, pregleden in brezpogojen, sredstva pa so bila prodana ponudniku, ki je predložil ponudbo, ki bo zagotovila najvišje prihodke. |
| --- | --- |

(140)

Stečajna upravitelja navajata, da je vpliv na četrtega pritožnika kot člana konzorcija [drugega ponudnika] zgolj posreden. Poleg tega predlagata, da se pritožba ovrže, saj je bil razpisni postopek odprt, pregleden in brezpogojen, sredstva pa so bila prodana ponudniku, ki je predložil ponudbo, ki bo zagotovila najvišje prihodke.

| (141) | Stečajna upravitelja zanikata, da so člani odbora upnikov privolili v prodajo podjetju Capricorn zaradi dejstva, da je to podjetje nemško in ni konzorcij pod vodstvom zasebnih subjektov. |
| --- | --- |

(141)

Stečajna upravitelja zanikata, da so člani odbora upnikov privolili v prodajo podjetju Capricorn zaradi dejstva, da je to podjetje nemško in ni konzorcij pod vodstvom zasebnih subjektov.

| (142) | Po navedbah stečajnih upraviteljev ponudba podjetja Capricorn prinaša bistveno višje prihodke od prodaje kot ponudba [drugega ponudnika], med navedenima ponudbama pa ni odločilnih razlik v varnosti transakcije, ki bi upravičile izbiro bistveno nižje ponudbe (pri obeh ponudbah je bila varnost transakcije zadovoljiva, ne pa največja). [Drugi ponudnik] prav tako ni bil pripravljen zagotoviti bančne garancije za kupnino ali prenesti kupnino na depozitni račun v skladu z zahtevo iz pisma o postopku z dne 17. oktobra 2013. Kljub več pozivom [...] (član konzorcija [drugega ponudnika], ki bi moral olajšati zagotovitev zunanjega kapitala) in drugi člani [drugega ponudnika] niso predložili nobene pravno zavezujoče izjave, ki bi jih zavezovala k zagotovitvi potrebnih finančnih sredstev. V nasprotju s tem je Robertino Wild, ki je delničar podjetja Capricorn, zagotovil vrednostne papirje v visokem znesku, zunanje financiranje podjetja Capricorn pa je bilo dokazano z običajnim potrdilom o financiranju banke Deutsche Bank. Stečajna upravitelja sta preverila potrdilo o financiranju, ugotovitve preveritve, tj. da potrdilo ne vsebuje nobenih nenavadnih izjav o omejitvi odgovornosti ali pogojev, pa sporočila odboru upnikov. Lastna finančna sredstva v višini [14–17] milijonov EUR in zunanja finančna sredstva v višini [41–49] milijonov EUR so zavarovana s pogodbeno kaznijo v višini [22–27] milijonov EUR, ki jo mora kupec plačati, če prodajalci odstopijo od pogodbe zaradi neporavnanih plačil. Navedena pogodbena kazen je prav tako zavarovana. Odbor upnikov se je oprl na oceno stečajnih upraviteljev. |
| --- | --- |

(142)

Po navedbah stečajnih upraviteljev ponudba podjetja Capricorn prinaša bistveno višje prihodke od prodaje kot ponudba [drugega ponudnika], med navedenima ponudbama pa ni odločilnih razlik v varnosti transakcije, ki bi upravičile izbiro bistveno nižje ponudbe (pri obeh ponudbah je bila varnost transakcije zadovoljiva, ne pa največja). [Drugi ponudnik] prav tako ni bil pripravljen zagotoviti bančne garancije za kupnino ali prenesti kupnino na depozitni račun v skladu z zahtevo iz pisma o postopku z dne 17. oktobra 2013. Kljub več pozivom [...] (član konzorcija [drugega ponudnika], ki bi moral olajšati zagotovitev zunanjega kapitala) in drugi člani [drugega ponudnika] niso predložili nobene pravno zavezujoče izjave, ki bi jih zavezovala k zagotovitvi potrebnih finančnih sredstev. V nasprotju s tem je Robertino Wild, ki je delničar podjetja Capricorn, zagotovil vrednostne papirje v visokem znesku, zunanje financiranje podjetja Capricorn pa je bilo dokazano z običajnim potrdilom o financiranju banke Deutsche Bank. Stečajna upravitelja sta preverila potrdilo o financiranju, ugotovitve preveritve, tj. da potrdilo ne vsebuje nobenih nenavadnih izjav o omejitvi odgovornosti ali pogojev, pa sporočila odboru upnikov. Lastna finančna sredstva v višini [14–17] milijonov EUR in zunanja finančna sredstva v višini [41–49] milijonov EUR so zavarovana s pogodbeno kaznijo v višini [22–27] milijonov EUR, ki jo mora kupec plačati, če prodajalci odstopijo od pogodbe zaradi neporavnanih plačil. Navedena pogodbena kazen je prav tako zavarovana. Odbor upnikov se je oprl na oceno stečajnih upraviteljev.

| (143) | V zvezi z vnaprejšnjimi plačili stečajna upravitelja navajata, da je imela ponudba [drugega ponudnika] prednosti (plačilo [30–33] milijonov EUR do 31. marca 2014 v primeru [drugega ponudnika] v primerjavi s plačilom [4,6–5,4] milijona EUR v primeru podjetja Capricorn) in slabosti: razen zneska v višini [7,1–7,6] milijona EUR bi se denar, ki bi ga zagotovil [drugi ponudnik], hranil na blokiranem računu in se prenesel na račun prodajalcev po sprejetju neizpodbojnega sklepa Komisije ali v primeru, da tak izvršljiv sklep Komisije ne bi bil sprejet do 31. marca 2015 in kupec kljub temu ne bi odstopil od pogodbe (možnost za podaljšanje roka za uveljavljanje pravice do odstopa ni bila izključena). Če bo leta 2014 sprejet neizpodbojni sklep Komisije, bodo imeli prodajalci v vsakem primeru dostop do [30–33] milijonov EUR v primeru [drugega ponudnika] ali [58–63] milijonov EUR (plus približno 6 milijonov EUR denarnega toka podjetja NBG) v primeru podjetja Capricorn. |
| --- | --- |

(143)

V zvezi z vnaprejšnjimi plačili stečajna upravitelja navajata, da je imela ponudba [drugega ponudnika] prednosti (plačilo [30–33] milijonov EUR do 31. marca 2014 v primeru [drugega ponudnika] v primerjavi s plačilom [4,6–5,4] milijona EUR v primeru podjetja Capricorn) in slabosti: razen zneska v višini [7,1–7,6] milijona EUR bi se denar, ki bi ga zagotovil [drugi ponudnik], hranil na blokiranem računu in se prenesel na račun prodajalcev po sprejetju neizpodbojnega sklepa Komisije ali v primeru, da tak izvršljiv sklep Komisije ne bi bil sprejet do 31. marca 2015 in kupec kljub temu ne bi odstopil od pogodbe (možnost za podaljšanje roka za uveljavljanje pravice do odstopa ni bila izključena). Če bo leta 2014 sprejet neizpodbojni sklep Komisije, bodo imeli prodajalci v vsakem primeru dostop do [30–33] milijonov EUR v primeru [drugega ponudnika] ali [58–63] milijonov EUR (plus približno 6 milijonov EUR denarnega toka podjetja NBG) v primeru podjetja Capricorn.

| (144) | Primerjava ponudb podjetja Capricorn in [drugega ponudnika] kaže, da ponudba podjetja Capricorn vključuje najvišjo nominalno nakupno ceno in zagotavlja najboljši gospodarski rezultat:

  Preglednica 10


  Primerjava ponudb podjetja Capricorn in [drugega ponudnika]









  Ponudba podjetja Capricorn | Ponudba [drugega ponudnika] |
| --- | --- | --- |
| Zneski v milijonih EUR | | | |
| 1. | obrok prodajne cene 31.3.2014 |

(144)

Primerjava ponudb podjetja Capricorn in [drugega ponudnika] kaže, da ponudba podjetja Capricorn vključuje najvišjo nominalno nakupno ceno in zagotavlja najboljši gospodarski rezultat:

Preglednica 10

Preglednica 10

Primerjava ponudb podjetja Capricorn in [drugega ponudnika]

Primerjava ponudb podjetja Capricorn in [drugega ponudnika]

Ponudba podjetja Capricorn

Ponudba [drugega ponudnika]

Zneski v milijonih EUR

1.

obrok prodajne cene 31.3.2014

[4,6–5,1]

| 1. | obrok prodajne cene 31.3.2014 |
| --- | --- |

1.

obrok prodajne cene 31.3.2014

[7,1–7,6]

| 2. | obrok prodajne cene 31.7.2014 |
| --- | --- |

2.

obrok prodajne cene 31.7.2014

[4,6–5,1]

| 2. | obrok prodajne cene 31.3.2014 |
| --- | --- |

2.

obrok prodajne cene 31.3.2014

[22–27]

| 3. | obrok prodajne cene 20.12.2014 |
| --- | --- |

3.

obrok prodajne cene 20.12.2014

[4,6–5,1]

| 3. | obrok prodajne cene leta 2016 |
| --- | --- |

3.

obrok prodajne cene leta 2016

[2,3–2,6]

Denarni tok podjetja NBG, 2014 (*7)

*7

6,0

plačilo iz dobička za leto 2015 leta 2016 (*7)

*7

[2,3–2,6]

| 4. | obrok kupnine ob sklenitvi |
| --- | --- |

4.

obrok kupnine ob sklenitvi

[41–49]

plačilo iz dobička za leto 2016 leta 2017 (*7)

*7

[4,6–5,1]

Preostali znesek kupnine

[10,5–11,5]

plačilo iz dobička za leto 2017 leta 2018 (*7)

*7

[7,1–7,6]

Skupna prodajna cena

77,0

[47–52]

Zmanjšanje števila zaposlenih/prestrukturiranje

– 2,5

– 3,0

Prenehanje pogodb o upravljanju Lindner

– 1,0

– 1,0

neg. denarni tok NBG v 1. četrtletju 2014

– 1,6

Plačila razlike

– 1,3

Gospodarski rezultat

Gospodarski rezultat

[70–77]

[70–77]

[41–45]

[41–45]

| (145) | Dobri rezultati članov [drugega ponudnika] in dejstvo, da imajo več izkušenj s transakcijami na področju združitev in prevzemov, ne morejo upravičiti izbire ponudbe z bistveno nižjo prodajno ceno. Prodajalci niso oporekali zmožnostim članov [drugega ponudnika], vendar te zmožnosti niso bile merilo za dodelitev. Znesek naložb v Nürburgring po prodaji prav tako ni bil merilo za dodelitev. |
| --- | --- |

(145)

Dobri rezultati članov [drugega ponudnika] in dejstvo, da imajo več izkušenj s transakcijami na področju združitev in prevzemov, ne morejo upravičiti izbire ponudbe z bistveno nižjo prodajno ceno. Prodajalci niso oporekali zmožnostim članov [drugega ponudnika], vendar te zmožnosti niso bile merilo za dodelitev. Znesek naložb v Nürburgring po prodaji prav tako ni bil merilo za dodelitev.

| (146) | Stečajna upravitelja trdita, da nista diskriminirala nobenega ponudnika in da iz pritožbe ni jasno, katero od njunih dejanj naj bi vodilo k domnevi, da je ponudba [drugega ponudnika] nižja od ponudbe podjetja Capricorn. Zavračata trditve četrtega pritožnika, da vpletene osebe niso bile na voljo in da je bil postopek prodaje podaljšan, da bi se podjetju Capricorn omogočila oddaja ponudbe. [Drugi ponudnik] je bil izrecno obveščen, da se bodo pogajanja z drugimi ponudniki nadaljevala do sestanka odbora upnikov 11. marca 2014. |
| --- | --- |

(146)

Stečajna upravitelja trdita, da nista diskriminirala nobenega ponudnika in da iz pritožbe ni jasno, katero od njunih dejanj naj bi vodilo k domnevi, da je ponudba [drugega ponudnika] nižja od ponudbe podjetja Capricorn. Zavračata trditve četrtega pritožnika, da vpletene osebe niso bile na voljo in da je bil postopek prodaje podaljšan, da bi se podjetju Capricorn omogočila oddaja ponudbe. [Drugi ponudnik] je bil izrecno obveščen, da se bodo pogajanja z drugimi ponudniki nadaljevala do sestanka odbora upnikov 11. marca 2014.

| (147) | Poleg tega stečajna upravitelja trdita, da njunih ukrepov ali odobritve odbora upnikov ni mogoče pripisati državi in da postopek prodaje ni vključeval prednosti, saj je bil skladen z ravnanjem udeležencev na trgu. |
| --- | --- |

(147)

Poleg tega stečajna upravitelja trdita, da njunih ukrepov ali odobritve odbora upnikov ni mogoče pripisati državi in da postopek prodaje ni vključeval prednosti, saj je bil skladen z ravnanjem udeležencev na trgu.

| (148) | V zvezi s trditvijo četrtega pritožnika, da podjetje Capricorn ni imelo dogovora s [...] o financiranju ponudbe podjetja, nemški organi navajajo, da je [...] zajamčil svoje financiranje po obsežnem pravnem in finančnem skrbnem pregledu ter da ni nikoli preklical svojega jamstva glede financiranja. |
| --- | --- |

(148)

V zvezi s trditvijo četrtega pritožnika, da podjetje Capricorn ni imelo dogovora s [...] o financiranju ponudbe podjetja, nemški organi navajajo, da je [...] zajamčil svoje financiranje po obsežnem pravnem in finančnem skrbnem pregledu ter da ni nikoli preklical svojega jamstva glede financiranja.

| (149) | V zvezi s trditvami četrtega pritožnika, da podjetje Capricorn ni plačalo drugega obroka kupnine, nemški organi ponavljajo argumente, navedene v uvodni izjavi 134. |
| --- | --- |

(149)

V zvezi s trditvami četrtega pritožnika, da podjetje Capricorn ni plačalo drugega obroka kupnine, nemški organi ponavljajo argumente, navedene v uvodni izjavi 134.

5.   OCENA UKREPOV

OCENA UKREPOV

| (150) | Ta sklep uvodoma obravnava vprašanje, ali so bili podjetje NG ter njegovi hčerinski družbi MSR in CMHN podjetja v težavah v smislu Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (127) (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje) ob dodelitvi ukrepov 1 do 19. Nato bo Komisija presodila, ali obravnavani ukrepi pomenijo državno pomoč upravičencem v smislu člena 107(1) PDEU in, nazadnje, ali bi bila ta pomoč lahko združljiva s PDEU. |
| --- | --- |

(150)

Ta sklep uvodoma obravnava vprašanje, ali so bili podjetje NG ter njegovi hčerinski družbi MSR in CMHN podjetja v težavah v smislu Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (127) (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje) ob dodelitvi ukrepov 1 do 19. Nato bo Komisija presodila, ali obravnavani ukrepi pomenijo državno pomoč upravičencem v smislu člena 107(1) PDEU in, nazadnje, ali bi bila ta pomoč lahko združljiva s PDEU.

127

5.1   TEŽAVE PODJETIJ NG, MSR IN CMHN

| (151) | Če ukrepi 1 do 19 pomenijo državno pomoč in če so bila podjetja NG, MSR in CMHN ob dodelitvi pomoči podjetja v težavah, bi bilo treba te ukrepe oceniti glede na njihovo združljivost v skladu s členom 107(3)(c) PDEU ter zlasti v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje. Zato je eno od glavnih vprašanj, ali so bila podjetja NG, MSR in CMHN podjetja v težavah. Komisija ugotavlja, da so bila ob dodelitvi pomoči v gospodarskih težavah, zato ne bi imela dostopa do trga zasebnega kredita. |
| --- | --- |

(151)

Če ukrepi 1 do 19 pomenijo državno pomoč in če so bila podjetja NG, MSR in CMHN ob dodelitvi pomoči podjetja v težavah, bi bilo treba te ukrepe oceniti glede na njihovo združljivost v skladu s členom 107(3)(c) PDEU ter zlasti v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje. Zato je eno od glavnih vprašanj, ali so bila podjetja NG, MSR in CMHN podjetja v težavah. Komisija ugotavlja, da so bila ob dodelitvi pomoči v gospodarskih težavah, zato ne bi imela dostopa do trga zasebnega kredita.

| (152) | Naslednja ocena temelji na točkah 9–11 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Komisija opozarja na svoje ugotovitve v uvodnih izjavah 202 do 206 sklepa z dne 21. marca 2012, kjer predhodno ni izključila, da bi se lahko podjetje NG 1. julija 2008 štelo za podjetje v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje (glej tudi uvodni izjavi 46 in 47 sklepa z dne 7. avgusta 2012). Poleg tega je Komisija v uvodnih izjavah 6 do 13 sklepa z dne 7. avgusta 2012 ugotovila, da so podjetja NG, MSR in CMHN podjetja v težavah. |
| --- | --- |

(152)

Naslednja ocena temelji na točkah 9–11 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Komisija opozarja na svoje ugotovitve v uvodnih izjavah 202 do 206 sklepa z dne 21. marca 2012, kjer predhodno ni izključila, da bi se lahko podjetje NG 1. julija 2008 štelo za podjetje v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje (glej tudi uvodni izjavi 46 in 47 sklepa z dne 7. avgusta 2012). Poleg tega je Komisija v uvodnih izjavah 6 do 13 sklepa z dne 7. avgusta 2012 ugotovila, da so podjetja NG, MSR in CMHN podjetja v težavah.

| (153) | Komisija meni, da mora vsako podjetje proučiti kot celoto in pri tem upoštevati vse dele njegovega poslovanja. Ni sprejemljivo, da je Nemčija iz ocene finančnih podatkov izključila dejavnosti v zvezi s formulo 1, ki so ustvarjale izgube, ali projekt „Nürburgring 2009“. Jasno je tudi, da podjetja niso imela dostopa do zunanjega financiranja. |
| --- | --- |

(153)

Komisija meni, da mora vsako podjetje proučiti kot celoto in pri tem upoštevati vse dele njegovega poslovanja. Ni sprejemljivo, da je Nemčija iz ocene finančnih podatkov izključila dejavnosti v zvezi s formulo 1, ki so ustvarjale izgube, ali projekt „Nürburgring 2009“. Jasno je tudi, da podjetja niso imela dostopa do zunanjega financiranja.

| (154) | Ključni finančni podatki podjetja NG za obdobje 2001–2011 so prikazani v naslednji preglednici.

  Preglednica 11


  Ključni finančni podatki podjetja NG za obdobje 2001–2011 (v milijonih EUR) | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Promet | 34,3 | 38,3 | 34,2 | 28,7 | 27,1 | 27,8 | 29,9 | 22,0 | 33,3 | 5,1 | 7,0 |
| EBT (*8) | 0,6 | – 0,5 | 0,6 | – 9,9 | – 9,6 | – 40,1 (*9) | – 2,4 | – 0,8 | – 9,9 | 4,6 | – 16,2 |
| Osnovni kapital | 5,1 | 5,1 | 5,1 | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 13,3 | 16,7 | 20,0 | 20,0 | 20,0 |
| Lastni kapital | 15,2 | 18,6 | 19,1 | 37,3 | 27,6 | – 12,6 | – 10,2 | – 9,9 | – 15,8 | –10,9 | – 27,4 |
| Skupni dolg | — | 45,6 | 43,4 | 19,7 | 19,5 | 27,8 | 46,8 | 99,1 | 234,2 | 263,2 | 290,4 |
| Razmerje med dolgovi in lastnim kapitalom (%) | — | 250 | 230 | 50 | 70 | – 270 | – 460 | – 1 000 | – 1 480 | – 2 410 | – 1 060 |
| Razmerje med dolgovi in prometom (%) | — | 119 | 127 | 69 | 72 | 100 | 156 | 450 | 703 | 5 160 | 4 150 |

(154)

Ključni finančni podatki podjetja NG za obdobje 2001–2011 so prikazani v naslednji preglednici.

Preglednica 11

Preglednica 11

Ključni finančni podatki podjetja NG za obdobje 2001–2011 (v milijonih EUR)

Ključni finančni podatki podjetja NG za obdobje 2001–2011 (v milijonih EUR)

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Promet

34,3

38,3

34,2

28,7

27,1

27,8

29,9

22,0

33,3

5,1

7,0

EBT (*8)

*8

0,6

– 0,5

0,6

– 9,9

– 9,6

– 40,1 (*9)

*9

– 2,4

– 0,8

– 9,9

4,6

– 16,2

Osnovni kapital

5,1

5,1

5,1

10,0

10,0

10,0

13,3

16,7

20,0

20,0

20,0

Lastni kapital

15,2

18,6

19,1

37,3

27,6

– 12,6

– 10,2

– 9,9

– 15,8

–10,9

– 27,4

Skupni dolg

—

45,6

43,4

19,7

19,5

27,8

46,8

99,1

234,2

263,2

290,4

Razmerje med dolgovi in lastnim kapitalom (%)

—

250

230

50

70

– 270

– 460

– 1 000

– 1 480

– 2 410

– 1 060

Razmerje med dolgovi in prometom (%)

—

119

127

69

72

100

156

450

703

5 160

4 150

| (155) | Točka 10(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje določa, da je podjetje v težavah, če je družba z omejeno odgovornostjo, „pri kateri je izgubljena več kot polovica njenega osnovnega kapitala [...] in je bila v preteklih 12 mesecih izgubljena več kot četrtina tega kapitala“. S to določbo je izražena predpostavka, da podjetje, ki ima ogromne izgube osnovnega kapitala, ne bo moglo preprečiti izgub, ki bi kratkoročno ali srednjeročno skoraj zagotovo ogrozile obstoj podjetja (kot je določeno v točki 9 smernic za reševanje in prestrukturiranje). |
| --- | --- |

(155)

Točka 10(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje določa, da je podjetje v težavah, če je družba z omejeno odgovornostjo, „pri kateri je izgubljena več kot polovica njenega osnovnega kapitala [...] in je bila v preteklih 12 mesecih izgubljena več kot četrtina tega kapitala“. S to določbo je izražena predpostavka, da podjetje, ki ima ogromne izgube osnovnega kapitala, ne bo moglo preprečiti izgub, ki bi kratkoročno ali srednjeročno skoraj zagotovo ogrozile obstoj podjetja (kot je določeno v točki 9 smernic za reševanje in prestrukturiranje).

| (156) | Komisija ugotavlja tudi, da se lahko v skladu s točko 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje podjetje šteje za podjetje v težavah „ob prisotnosti običajnih znakov podjetja v težavah, kot so naraščajoče izgube, upadanje prometa, kopičenje zalog, presežki prostih zmogljivosti, padanje denarnih tokov, naraščajoči dolgovi, naraščajoči stroški obresti ali zmanjševanje čiste vrednosti sredstev“. V zvezi s tem je splošno sodišče navedlo, da je mogoče „obstoj negativnega lastniškega kapitala [...] šteti za pomemben znak finančnih težav podjetja [...]“ (128). |
| --- | --- |

(156)

Komisija ugotavlja tudi, da se lahko v skladu s točko 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje podjetje šteje za podjetje v težavah „ob prisotnosti običajnih znakov podjetja v težavah, kot so naraščajoče izgube, upadanje prometa, kopičenje zalog, presežki prostih zmogljivosti, padanje denarnih tokov, naraščajoči dolgovi, naraščajoči stroški obresti ali zmanjševanje čiste vrednosti sredstev“. V zvezi s tem je splošno sodišče navedlo, da je mogoče „obstoj negativnega lastniškega kapitala [...] šteti za pomemben znak finančnih težav podjetja [...]“ (128).

128

| (157) | Glede na računovodske izkaze podjetja NG za obdobje 2001–2011 se osnovni kapital podjetja ni zmanjšal za več kot polovico. Vendar je bil lastni kapital podjetja v obdobju 2006–2011 negativen. V prejšnjih primerih je Komisija menila, da če ima podjetje negativen kapital, to dejansko kaže, da je bil izgubljen celotni osnovni kapital tega podjetja in da se a priori domneva, da so merila iz točke 10(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje izpolnjena (129). |
| --- | --- |

(157)

Glede na računovodske izkaze podjetja NG za obdobje 2001–2011 se osnovni kapital podjetja ni zmanjšal za več kot polovico. Vendar je bil lastni kapital podjetja v obdobju 2006–2011 negativen. V prejšnjih primerih je Komisija menila, da če ima podjetje negativen kapital, to dejansko kaže, da je bil izgubljen celotni osnovni kapital tega podjetja in da se a priori domneva, da so merila iz točke 10(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje izpolnjena (129).

a priori

129

| (158) | V primeru podjetja NG Komisija meni, da je dejstvo, da podjetje ni sprejelo ustreznih ukrepov, edini razlog za to, da se osnovni kapital očitno ni zmanjšal za več kot polovico. Cilj takih ustreznih ukrepov bi bil spremeniti lastni kapital podjetja iz negativnega v pozitivnega in ga hkrati povečati na ustrezno raven. Taki ustrezni ukrepi bi lahko bili kapitalizacija izgub ali dokapitalizacija ali oboje. |
| --- | --- |

(158)

V primeru podjetja NG Komisija meni, da je dejstvo, da podjetje ni sprejelo ustreznih ukrepov, edini razlog za to, da se osnovni kapital očitno ni zmanjšal za več kot polovico. Cilj takih ustreznih ukrepov bi bil spremeniti lastni kapital podjetja iz negativnega v pozitivnega in ga hkrati povečati na ustrezno raven. Taki ustrezni ukrepi bi lahko bili kapitalizacija izgub ali dokapitalizacija ali oboje.

| (159) | V zvezi s tem Komisija meni, da bi kapitalizacija izgub povzročila izgubo celotnega osnovnega kapitala podjetja, saj so bile nakopičene izgube večje od osnovnega kapitala. Zato Komisija meni, da so v tem primeru merila iz točke 10(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje izpolnjena od leta 2006. |
| --- | --- |

(159)

V zvezi s tem Komisija meni, da bi kapitalizacija izgub povzročila izgubo celotnega osnovnega kapitala podjetja, saj so bile nakopičene izgube večje od osnovnega kapitala. Zato Komisija meni, da so v tem primeru merila iz točke 10(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje izpolnjena od leta 2006.

| (160) | Poleg tega Komisija na podlagi točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje meni, da je bilo podjetje NG v težavah že od leta 2002, saj: (a) se je letni promet podjetja NG v navedenem obdobju zmanjšal za 80 % na skupni znesek 89,4 milijona EUR in da je podjetje ustvarjalo letne izgube v večjem delu istega obdobja; (b) je imelo podjetje NG v celotnem obdobju prekomerne dolgove, ki so se povečali s 119 % prometa leta 2002 na 4 150 % prometa leta 2011; (c) celo leta 2004 in 2005, ko so dolgovi podjetja padli pod 100 % njegovega prometa, so ti ostali na zelo visoki ravni na približno 70 % prometa, v istih letih pa so se zmanjšale tudi prodaja in letne izgube podjetja ter (d) je imelo podjetje NG negativen lastni kapital v večjem delu istega obdobja (2006–2011). |
| --- | --- |

(160)

Poleg tega Komisija na podlagi točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje meni, da je bilo podjetje NG v težavah že od leta 2002, saj: (a) se je letni promet podjetja NG v navedenem obdobju zmanjšal za 80 % na skupni znesek 89,4 milijona EUR in da je podjetje ustvarjalo letne izgube v večjem delu istega obdobja; (b) je imelo podjetje NG v celotnem obdobju prekomerne dolgove, ki so se povečali s 119 % prometa leta 2002 na 4 150 % prometa leta 2011; (c) celo leta 2004 in 2005, ko so dolgovi podjetja padli pod 100 % njegovega prometa, so ti ostali na zelo visoki ravni na približno 70 % prometa, v istih letih pa so se zmanjšale tudi prodaja in letne izgube podjetja ter (d) je imelo podjetje NG negativen lastni kapital v večjem delu istega obdobja (2006–2011).

| (161) | Ključni finančni podatki podjetja MSR za obdobje 2007–2011 so prikazani v naslednji preglednici.

  Preglednica 12


  Ključni finančni podatki podjetja MSR za obdobje 2007–2011 (v milijonih EUR) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Promet | 0,0 | 4,4 | 3,4 | 2,2 | 0,9 |
| EBT | – 0,1 | – 0,5 | – 4,0 | – 4,8 | – 8,6 |
| Osnovni kapital | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |
| Lastni kapital | 0,08 | 0,6 | 4,6 | 3,3 | 11,9 |
| Skupni dolg | 2,5 | 28,3 | 95,6 | 96,5 | 103,8 |
| Razmerje med dolgovi in lastnim kapitalom (%) | 3 130 | 4 720 | 2 080 | 2 920 | 870 |
| Razmerje med dolgovi in prometom (%) | — | 643 % | 2 810 | 4 380 | 11 500 |

(161)

Ključni finančni podatki podjetja MSR za obdobje 2007–2011 so prikazani v naslednji preglednici.

Preglednica 12

Preglednica 12

Ključni finančni podatki podjetja MSR za obdobje 2007–2011 (v milijonih EUR)

Ključni finančni podatki podjetja MSR za obdobje 2007–2011 (v milijonih EUR)

2007

2008

2009

2010

2011

Promet

0,0

4,4

3,4

2,2

0,9

EBT

– 0,1

– 0,5

– 4,0

– 4,8

– 8,6

Osnovni kapital

0,05

0,05

0,05

0,05

0,05

Lastni kapital

0,08

0,6

4,6

3,3

11,9

Skupni dolg

2,5

28,3

95,6

96,5

103,8

Razmerje med dolgovi in lastnim kapitalom (%)

3 130

4 720

2 080

2 920

870

Razmerje med dolgovi in prometom (%)

—

643 %

2 810

4 380

11 500

| (162) | Ključni finančni podatki podjetja CMHN za obdobje 2008–2011 so prikazani v naslednji preglednici.

  Preglednica 13


  Ključni finančni podatki podjetja CMHN za obdobje 2008–2011 (v milijonih EUR) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Promet | 0,0 | 2,6 | 1,2 | 0,2 |
| EBT | – 0,8 | – 2,5 | – 3,6 | 0,0 |
| Osnovni kapital | 0,03 | 0,03 | 0,03 | 0,03 |
| Lastni kapital | 0,8 | 3,3 | 6,9 | 6,9 |
| Skupni dolg | 6,5 | 13,3 | 36,9 | 35,3 |
| Razmerje med dolgovi in lastnim kapitalom (%) | 810 | 400 | 530 | 510 |
| Razmerje med dolgovi in prometom (%) | — | 510 | 3 070 | 17 650 |

(162)

Ključni finančni podatki podjetja CMHN za obdobje 2008–2011 so prikazani v naslednji preglednici.

Preglednica 13

Preglednica 13

Ključni finančni podatki podjetja CMHN za obdobje 2008–2011 (v milijonih EUR)

Ključni finančni podatki podjetja CMHN za obdobje 2008–2011 (v milijonih EUR)

2008

2009

2010

2011

Promet

0,0

2,6

1,2

0,2

EBT

– 0,8

– 2,5

– 3,6

0,0

Osnovni kapital

0,03

0,03

0,03

0,03

Lastni kapital

0,8

3,3

6,9

6,9

Skupni dolg

6,5

13,3

36,9

35,3

Razmerje med dolgovi in lastnim kapitalom (%)

810

400

530

510

Razmerje med dolgovi in prometom (%)

—

510

3 070

17 650

| (163) | Komisija ugotavlja, da ni prejela nobenih dokumentov podjetij MSR in CMHN, ki bi prikazovali možnosti teh podjetij za preživetje. |
| --- | --- |

(163)

Komisija ugotavlja, da ni prejela nobenih dokumentov podjetij MSR in CMHN, ki bi prikazovali možnosti teh podjetij za preživetje.

| (164) | Na podlagi točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje Komisija meni, da sta bili podjetji MSR in CMHN v težavah že od leta 2007 oziroma 2008, saj sta imeli zelo nizke prihodke, znatne letne izgube in naraščajoče dolgove, ki so občutno presegli njun letni promet. |
| --- | --- |

(164)

Na podlagi točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje Komisija meni, da sta bili podjetji MSR in CMHN v težavah že od leta 2007 oziroma 2008, saj sta imeli zelo nizke prihodke, znatne letne izgube in naraščajoče dolgove, ki so občutno presegli njun letni promet.

| (165) | Komisija se ne strinja s trditvijo Nemčije, da podjetja NG, MSR in CMHN zaradi dejstva, da sta bili izgradnja infrastrukture ter organizacija dirk formule 1 in Superbike opravljeni v imenu javnega sektorja in se ju zato ne sme upoštevati pri analizi finančnega stanja podjetij, niso bila v težavah. |
| --- | --- |

(165)

Komisija se ne strinja s trditvijo Nemčije, da podjetja NG, MSR in CMHN zaradi dejstva, da sta bili izgradnja infrastrukture ter organizacija dirk formule 1 in Superbike opravljeni v imenu javnega sektorja in se ju zato ne sme upoštevati pri analizi finančnega stanja podjetij, niso bila v težavah.

| (166) | Komisija najprej ugotavlja, da izgradnja infrastrukture za moto šport, prostočasne dejavnosti, nastanitev in gostinstvo ter organizacija moto športnih dogodkov ne pomenita posebnih učinkov zunaj okvirja rednega poslovanja podjetij NG, MSR in CMHN. Navedeni dejavnosti sta bili osrednji dejavnosti teh podjetij. Tudi če so delničarji in vodstveni delavci podjetij NG, MSR in CMHN ta podjetja dojemali kot sredstva za zagotovitev, da športna infrastruktura ostane v javni lasti, in za organizacijo nedonosnih športnih dogodkov, ki se ne bi organizirali brez kritja izgub z javnimi sredstvi, ti delničarji in vodstveni delavci brez razumnega in realnega poslovnega načrta ne bi smeli dovoliti takega neučinkovitega razvoja obveznosti v smeri izgub, ki je razviden iz zgoraj navedenih finančnih podatkov teh podjetij. Zato se bodo navedene dejavnosti vključile v finančno oceno. |
| --- | --- |

(166)

Komisija najprej ugotavlja, da izgradnja infrastrukture za moto šport, prostočasne dejavnosti, nastanitev in gostinstvo ter organizacija moto športnih dogodkov ne pomenita posebnih učinkov zunaj okvirja rednega poslovanja podjetij NG, MSR in CMHN. Navedeni dejavnosti sta bili osrednji dejavnosti teh podjetij. Tudi če so delničarji in vodstveni delavci podjetij NG, MSR in CMHN ta podjetja dojemali kot sredstva za zagotovitev, da športna infrastruktura ostane v javni lasti, in za organizacijo nedonosnih športnih dogodkov, ki se ne bi organizirali brez kritja izgub z javnimi sredstvi, ti delničarji in vodstveni delavci brez razumnega in realnega poslovnega načrta ne bi smeli dovoliti takega neučinkovitega razvoja obveznosti v smeri izgub, ki je razviden iz zgoraj navedenih finančnih podatkov teh podjetij. Zato se bodo navedene dejavnosti vključile v finančno oceno.

| (167) | Poleg tega Komisija meni, da dejstvo, da sta izgradnja infrastrukture za navedeni namen in organizacija moto športnih dogodkov morda prispevali k težavam podjetij NG, MSR in CMHN, samo po sebi ne spodkopava ugotovitve, da je podjetje NG kazalo običajne znake podjetja v težavah že pred začetkom projekta „Nürburgring 2009“. Zdravo podjetje bi moralo svoje stroške prilagoditi takim dejavnostim, da bi preživelo. V obdobju 2008–2009 so imela podjetja NG, MSR in CMHN izgube in naraščajoče dolgove (povečanje za 537 % v obdobju 2002–2011 v primeru NG, 4 052 % v obdobju 2007–2011 v primeru MSR in 443 % v obdobju 2008–2011 v primeru CMHN). Čeprav je bil projekt Nürburgring 2009 končan leta 2010, poznejši finančni rezultati podjetij NG, MSR in CMHN kažejo, da so se njihove težave nadaljevale. |
| --- | --- |

(167)

Poleg tega Komisija meni, da dejstvo, da sta izgradnja infrastrukture za navedeni namen in organizacija moto športnih dogodkov morda prispevali k težavam podjetij NG, MSR in CMHN, samo po sebi ne spodkopava ugotovitve, da je podjetje NG kazalo običajne znake podjetja v težavah že pred začetkom projekta „Nürburgring 2009“. Zdravo podjetje bi moralo svoje stroške prilagoditi takim dejavnostim, da bi preživelo. V obdobju 2008–2009 so imela podjetja NG, MSR in CMHN izgube in naraščajoče dolgove (povečanje za 537 % v obdobju 2002–2011 v primeru NG, 4 052 % v obdobju 2007–2011 v primeru MSR in 443 % v obdobju 2008–2011 v primeru CMHN). Čeprav je bil projekt Nürburgring 2009 končan leta 2010, poznejši finančni rezultati podjetij NG, MSR in CMHN kažejo, da so se njihove težave nadaljevale.

| (168) | Ob upoštevanju navedenega Komisija ugotavlja, da so bila podjetja NG, MSR in CMHN ob zagotovitvi ukrepov od 1 do 19 podjetja v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje in da so bile njihove težave tako velike, da na trgu ne bi mogla najti financiranja. |
| --- | --- |

(168)

Ob upoštevanju navedenega Komisija ugotavlja, da so bila podjetja NG, MSR in CMHN ob zagotovitvi ukrepov od 1 do 19 podjetja v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje in da so bile njihove težave tako velike, da na trgu ne bi mogla najti financiranja.

5.2   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

| (169) | V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(169)

V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

(a)   Državna sredstva in odgovornost

Državna sredstva in odgovornost

| (170) | Del ukrepa 1 (povečanje lastnega kapitala), ki sta ga sprejela zvezna dežela in okrožje Ahrweiler, ter drugi del ukrepa 1 (prenosi v kapitalsko rezervo) in ukrepi 3, 9, 16 in 19, ki jih je sprejela zvezna dežela, pomenijo državna sredstva in jih je mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(170)

Del ukrepa 1 (povečanje lastnega kapitala), ki sta ga sprejela zvezna dežela in okrožje Ahrweiler, ter drugi del ukrepa 1 (prenosi v kapitalsko rezervo) in ukrepi 3, 9, 16 in 19, ki jih je sprejela zvezna dežela, pomenijo državna sredstva in jih je mogoče pripisati državi.

| (171) | V zvezi z ukrepi, ki jih je izvedlo podjetje NG (ukrepi 2, 4, 5, 6, 7, 10, 12, 13, 14, 15 v zvezi s prenosom delnic podjetja MSR na podjetje NG in 17), Nemčija izrecno priznava, da je mogoče sredstva pripisati državi. Opozoriti je treba tudi, da sta nadzorni svet podjetja NG sestavljala zvezna dežela in okrožje Ahrweiler kot delničarja podjetja NG. V zvezi s tem je podpredsednik nadzornega sveta na sestanku nadzornega sveta 28. avgusta 2005 izjavil, da se lahko projekt dodeli zasebnim vlagateljem le, če je tveganje za zvezno deželo majhno (130). Na delavnici nadzornega sveta 20. decembra 2005 navedel tudi, da je treba odločitev o naložbi podjetja NG sprejeti v novem kabinetu po volitvah v parlament zvezne dežele (131). Poleg tega je vlada zvezne dežele napovedala naložbo Erlebnisregion Nürburgring v svoji izjavi z dne 30. maja 2006, Svet ministrov pa se je 19. septembra 2006 seznanil z namero nadzornega sveta podjetja NG, da bo izvedel projekt ob pomembni udeležbi zasebne tretje osebe (132). Ministrstvo za gospodarstvo, promet, kmetijstvo in vinogradništvo ter deželno Ministrstvo za finance sta redno izdajala mnenja, pripombe ali navodila v zvezi s projektom „Nürburgring 2009“ (133), ki je bil javnosti predstavljen 2. decembra 2009. Komisija meni, da je posojilo, ki ga je podjetje NG odobrilo podjetju MSR prek podjetja PNG kot posrednika (ukrep 6), prav tako ukrep, ki ga je izvedlo podjetje NG, zato ga je mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(171)

V zvezi z ukrepi, ki jih je izvedlo podjetje NG (ukrepi 2, 4, 5, 6, 7, 10, 12, 13, 14, 15 v zvezi s prenosom delnic podjetja MSR na podjetje NG in 17), Nemčija izrecno priznava, da je mogoče sredstva pripisati državi. Opozoriti je treba tudi, da sta nadzorni svet podjetja NG sestavljala zvezna dežela in okrožje Ahrweiler kot delničarja podjetja NG. V zvezi s tem je podpredsednik nadzornega sveta na sestanku nadzornega sveta 28. avgusta 2005 izjavil, da se lahko projekt dodeli zasebnim vlagateljem le, če je tveganje za zvezno deželo majhno (130). Na delavnici nadzornega sveta 20. decembra 2005 navedel tudi, da je treba odločitev o naložbi podjetja NG sprejeti v novem kabinetu po volitvah v parlament zvezne dežele (131). Poleg tega je vlada zvezne dežele napovedala naložbo Erlebnisregion Nürburgring v svoji izjavi z dne 30. maja 2006, Svet ministrov pa se je 19. septembra 2006 seznanil z namero nadzornega sveta podjetja NG, da bo izvedel projekt ob pomembni udeležbi zasebne tretje osebe (132). Ministrstvo za gospodarstvo, promet, kmetijstvo in vinogradništvo ter deželno Ministrstvo za finance sta redno izdajala mnenja, pripombe ali navodila v zvezi s projektom „Nürburgring 2009“ (133), ki je bil javnosti predstavljen 2. decembra 2009. Komisija meni, da je posojilo, ki ga je podjetje NG odobrilo podjetju MSR prek podjetja PNG kot posrednika (ukrep 6), prav tako ukrep, ki ga je izvedlo podjetje NG, zato ga je mogoče pripisati državi.

130

131

Erlebnisregion Nürburgring

132

133

| (172) | Nemčija je v zvezi s posojilom banke ISB (ukrep 8) in odložitvijo plačila obresti (ukrep 18) priznala, da je zvezna dežela banki ISB naročila, da odobri posojilo. Komisija v zvezi s posojili, ki jih je podjetje RIM odobrilo podjetju MSR, pri čemer sta podjetji Mediinvest in PNG delovali kot posrednika (ukrep 11), ter prenosom delnic podjetja MSR na podjetje RIM (del ukrepa 15) ugotavlja, da je podjetje RIM javna ustanova, katere naloga je podpirati politiko zvezne dežele na področju gospodarskega in strukturnega razvoja (134). Zato sta banka ISB in podjetje RIM za namene navedenih ukrepov organa države, ki sodelujeta pri izvajanju politik države, kar kaže, da je mogoče navedene ukrepe ISB in RIM pripisati državi. Zato vsi ukrepi vključujejo sredstva, ki jih je mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(172)

Nemčija je v zvezi s posojilom banke ISB (ukrep 8) in odložitvijo plačila obresti (ukrep 18) priznala, da je zvezna dežela banki ISB naročila, da odobri posojilo. Komisija v zvezi s posojili, ki jih je podjetje RIM odobrilo podjetju MSR, pri čemer sta podjetji Mediinvest in PNG delovali kot posrednika (ukrep 11), ter prenosom delnic podjetja MSR na podjetje RIM (del ukrepa 15) ugotavlja, da je podjetje RIM javna ustanova, katere naloga je podpirati politiko zvezne dežele na področju gospodarskega in strukturnega razvoja (134). Zato sta banka ISB in podjetje RIM za namene navedenih ukrepov organa države, ki sodelujeta pri izvajanju politik države, kar kaže, da je mogoče navedene ukrepe ISB in RIM pripisati državi. Zato vsi ukrepi vključujejo sredstva, ki jih je mogoče pripisati državi.

134

(b)   Gospodarska dejavnost

Gospodarska dejavnost

| (173) | Po analogiji s sodbo v zadevi Leipzig/Halle (135) se lahko izgradnja infrastrukture šteje za gospodarsko dejavnost, če je neločljivo povezana z izkoriščanjem te infrastrukture v komercialne namene, kar velja za obravnavani primer. |
| --- | --- |

(173)

Po analogiji s sodbo v zadevi Leipzig/Halle (135) se lahko izgradnja infrastrukture šteje za gospodarsko dejavnost, če je neločljivo povezana z izkoriščanjem te infrastrukture v komercialne namene, kar velja za obravnavani primer.

135

| (174) | Upravljanje športnih objektov (vključno z dirkališči in parki za terensko vožnjo), zabaviščnih parkov (136), nastanitvenih objektov, restavracij, centrov varne vožnje, avtošol, večnamenskih dvoran in negotovinskih plačilnih sistemov ter njihovo oddajanje v najem strokovnim ali nestrokovnim uporabnikom (137) so gospodarske dejavnosti tako z vidika lastnika kot z vidika upravljavca. Zato je izgradnja ali obnova infrastrukture, ki je neločljivo povezana s temi dejavnostmi, prav tako gospodarska dejavnost. Nasprotno pa negospodarske dejavnosti vključujejo uporabo športnih objektov na ravni nestrokovnih uporabnikov (138) in usposabljanje mladih s strani poklicnih športnih klubov, če so njihovi računi ločeni od računov za gospodarske dejavnosti (139). Ob upoštevanju neločljive povezave med infrastrukturo in gospodarsko dejavnostjo, za katero se uporablja, so izgradnja, posodobitev in upravljanje športne in turistične infrastrukture Nürburgringa gospodarske dejavnosti z vidika vlagateljev in z vidika upravljavcev, tudi če prihodki od upravljanja infrastrukture ne pokrijejo stroškov njene izgradnje in če več kot 90 % športnih dejavnosti na dirkališču Nürburgring velja za amaterski šport. Zadnje dejstvo je pomembno samo na ravni uporabnikov: nestrokovni uporabniki niso podjetja. Športna in turistična infrastruktura Nürburgringa nista splošna infrastruktura, kot je javna cesta, ki je na voljo javnosti. Za financiranje izgradnje obravnavane infrastrukture (prek posojil iz združene likvidnosti in delničarskih posojil ali pozneje prek posojila banke ISB) zato veljajo pravila o državni pomoči. |
| --- | --- |

(174)

Upravljanje športnih objektov (vključno z dirkališči in parki za terensko vožnjo), zabaviščnih parkov (136), nastanitvenih objektov, restavracij, centrov varne vožnje, avtošol, večnamenskih dvoran in negotovinskih plačilnih sistemov ter njihovo oddajanje v najem strokovnim ali nestrokovnim uporabnikom (137) so gospodarske dejavnosti tako z vidika lastnika kot z vidika upravljavca. Zato je izgradnja ali obnova infrastrukture, ki je neločljivo povezana s temi dejavnostmi, prav tako gospodarska dejavnost. Nasprotno pa negospodarske dejavnosti vključujejo uporabo športnih objektov na ravni nestrokovnih uporabnikov (138) in usposabljanje mladih s strani poklicnih športnih klubov, če so njihovi računi ločeni od računov za gospodarske dejavnosti (139). Ob upoštevanju neločljive povezave med infrastrukturo in gospodarsko dejavnostjo, za katero se uporablja, so izgradnja, posodobitev in upravljanje športne in turistične infrastrukture Nürburgringa gospodarske dejavnosti z vidika vlagateljev in z vidika upravljavcev, tudi če prihodki od upravljanja infrastrukture ne pokrijejo stroškov njene izgradnje in če več kot 90 % športnih dejavnosti na dirkališču Nürburgring velja za amaterski šport. Zadnje dejstvo je pomembno samo na ravni uporabnikov: nestrokovni uporabniki niso podjetja. Športna in turistična infrastruktura Nürburgringa nista splošna infrastruktura, kot je javna cesta, ki je na voljo javnosti. Za financiranje izgradnje obravnavane infrastrukture (prek posojil iz združene likvidnosti in delničarskih posojil ali pozneje prek posojila banke ISB) zato veljajo pravila o državni pomoči.

136

137

138

139

| (175) | Organizacija formule 1 ali drugih moto športnih dirk je zagotavljanje storitev na trgu poklicnega športa, ki ima velike koristi od televizijskega prenosa. Financiranja dogodkov formule 1 ali drugih moto športnih dogodkov ni mogoče izključiti iz obsega uporabe zakonodaje o državni pomoči zgolj zaradi dejstva, da ti dogodki ustvarjajo strukturni primanjkljaj ali uresničujejo cilje regionalne politike. Komisija zato meni, da je organizacija dirk formule 1 in drugih moto športnih dirk gospodarska dejavnost. |
| --- | --- |

(175)

Organizacija formule 1 ali drugih moto športnih dirk je zagotavljanje storitev na trgu poklicnega športa, ki ima velike koristi od televizijskega prenosa. Financiranja dogodkov formule 1 ali drugih moto športnih dogodkov ni mogoče izključiti iz obsega uporabe zakonodaje o državni pomoči zgolj zaradi dejstva, da ti dogodki ustvarjajo strukturni primanjkljaj ali uresničujejo cilje regionalne politike. Komisija zato meni, da je organizacija dirk formule 1 in drugih moto športnih dirk gospodarska dejavnost.

| (176) | Spodbujanje turizma, razvoj projektov, gradnja nepremičnin, vodenje podjetij in trgovina z avtomobili ali motornimi kolesi prav tako spadajo med gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

(176)

Spodbujanje turizma, razvoj projektov, gradnja nepremičnin, vodenje podjetij in trgovina z avtomobili ali motornimi kolesi prav tako spadajo med gospodarske dejavnosti.

(c)   Selektivnost

Selektivnost

| (177) | Komisija meni, da so ukrepi selektivni na ravni upravljavca (podjetje NG za ukrepe 1, 3, 8, 9, 13, 14, 16, 18 in 19, podjetja EWN, FSZ, MAN, TTI, BWN, BWNB in Camp4Fun za ukrep 2, podjetje MSR za ukrepe 4, 5, 8, 9, 11, 12, 18 in 19; podjetje CST za ukrep 5, podjetje MIB za ukrep 7, podjetje CMHN za ukrepe 8, 9, 18 in 19, podjetje NAG za ukrepa 10 in 17 ter podjetja Mediinvest, Geisler & Trimmel in Weber za ukrep 15), saj zadevnemu upravljavcu zagotavljajo ugodno obravnavo. Poleg tega oddaja naročila za izgradnjo in upravljanje infrastrukture ni bila pregledna, nediskriminatorna in v skladu s pravili o javnih naročilih. Vendar ukrepi niso selektivni na ravni uporabnika, saj je amaterskim športnim klubom in javnosti zagotovljen pregleden in nediskriminatoren dostop. |
| --- | --- |

(177)

Komisija meni, da so ukrepi selektivni na ravni upravljavca (podjetje NG za ukrepe 1, 3, 8, 9, 13, 14, 16, 18 in 19, podjetja EWN, FSZ, MAN, TTI, BWN, BWNB in Camp4Fun za ukrep 2, podjetje MSR za ukrepe 4, 5, 8, 9, 11, 12, 18 in 19; podjetje CST za ukrep 5, podjetje MIB za ukrep 7, podjetje CMHN za ukrepe 8, 9, 18 in 19, podjetje NAG za ukrepa 10 in 17 ter podjetja Mediinvest, Geisler & Trimmel in Weber za ukrep 15), saj zadevnemu upravljavcu zagotavljajo ugodno obravnavo. Poleg tega oddaja naročila za izgradnjo in upravljanje infrastrukture ni bila pregledna, nediskriminatorna in v skladu s pravili o javnih naročilih. Vendar ukrepi niso selektivni na ravni uporabnika, saj je amaterskim športnim klubom in javnosti zagotovljen pregleden in nediskriminatoren dostop.

(d)   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (178) | V zvezi z ukrepi od 1 do 19 obstaja izkrivljanje konkurence na trgih upravljanja dirkališč, parkov za terensko vožnjo, zabaviščnih parkov, nastanitvenih objektov, restavracij, centrov varne vožnje, avtošol, večnamenskih dvoran, negotovinskih plačilnih sistemov ter na trgih spodbujanja turizma, razvoja projektov, gradnje nepremičnin, vodenja podjetij in trgovine z avtomobili ali motornimi kolesi, saj pomoč za infrastrukturo Nürburgringa in dejavnosti v zvezi s formulo 1 spodbuja uporabo te infrastrukture. Organizacija dirk formule 1 in drugih moto športnih dogodkov stranke spodbuja k obisku teh dogodkov. |
| --- | --- |

(178)

V zvezi z ukrepi od 1 do 19 obstaja izkrivljanje konkurence na trgih upravljanja dirkališč, parkov za terensko vožnjo, zabaviščnih parkov, nastanitvenih objektov, restavracij, centrov varne vožnje, avtošol, večnamenskih dvoran, negotovinskih plačilnih sistemov ter na trgih spodbujanja turizma, razvoja projektov, gradnje nepremičnin, vodenja podjetij in trgovine z avtomobili ali motornimi kolesi, saj pomoč za infrastrukturo Nürburgringa in dejavnosti v zvezi s formulo 1 spodbuja uporabo te infrastrukture. Organizacija dirk formule 1 in drugih moto športnih dogodkov stranke spodbuja k obisku teh dogodkov.

| (179) | Zadevni ukrepi so podjetjem NG, MSR in CMHN omogočili, da še naprej poslujejo in se izognejo posledicam, ki običajno izhajajo iz slabih finančnih rezultatov in s katerimi se morajo soočiti drugi konkurenti v finančnih težavah. To izkrivlja konkurenco, saj morajo druga podjetja, dejavna na istih trgih, poslovati brez take državne podpore. |
| --- | --- |

(179)

Zadevni ukrepi so podjetjem NG, MSR in CMHN omogočili, da še naprej poslujejo in se izognejo posledicam, ki običajno izhajajo iz slabih finančnih rezultatov in s katerimi se morajo soočiti drugi konkurenti v finančnih težavah. To izkrivlja konkurenco, saj morajo druga podjetja, dejavna na istih trgih, poslovati brez take državne podpore.

| (180) | Kar zadeva vpliv na trgovino med državami članicami, Nürburgring s svojimi dirkami formule 1 in prvenstvom Deutsche Tourenwagen Meisterschaft konkurira drugim dirkališčem v Uniji, ki organizirajo vrhunska moto športna tekmovanja, in ni mogoče izključiti, da bi lahko zabaviščni park Nürburgring privabil obiskovalce iz Belgije (njena meja z Nemčijo je približno 50 km od Nürburgringa). Spomniti je treba, da je upravljavec konkurenčnega zabaviščnega parka Eifelpark poslal pritožbo (glej uvodno izjavo 2). Poleg tega ni mogoče izključiti, da obstaja vpliv na trgovino med državami članicami v zvezi z upravljanjem parkov za terensko vožnjo, nastanitvenih objektov, restavracij, centrov varne vožnje, avtošol, večnamenskih dvoran in negotovinskih plačilnih sistemov ter v zvezi s spodbujanjem turizma, razvojem projektov, gradnjo nepremičnin, vodenjem podjetij in trgovino z avtomobili ali motornimi kolesi. |
| --- | --- |

(180)

Kar zadeva vpliv na trgovino med državami članicami, Nürburgring s svojimi dirkami formule 1 in prvenstvom Deutsche Tourenwagen Meisterschaft konkurira drugim dirkališčem v Uniji, ki organizirajo vrhunska moto športna tekmovanja, in ni mogoče izključiti, da bi lahko zabaviščni park Nürburgring privabil obiskovalce iz Belgije (njena meja z Nemčijo je približno 50 km od Nürburgringa). Spomniti je treba, da je upravljavec konkurenčnega zabaviščnega parka Eifelpark poslal pritožbo (glej uvodno izjavo 2). Poleg tega ni mogoče izključiti, da obstaja vpliv na trgovino med državami članicami v zvezi z upravljanjem parkov za terensko vožnjo, nastanitvenih objektov, restavracij, centrov varne vožnje, avtošol, večnamenskih dvoran in negotovinskih plačilnih sistemov ter v zvezi s spodbujanjem turizma, razvojem projektov, gradnjo nepremičnin, vodenjem podjetij in trgovino z avtomobili ali motornimi kolesi.

(e)   Prednost

Prednost

| (181) | V skladu z ustaljeno prakso Komisije, ki jo potrjuje sodna praksa, je merilo za presojo, ali transakcija med javnim organom in podjetjem pomeni državno pomoč, načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu (140). Iz tega načela sledi, da mora država, ko na trgu deluje kot gospodarski subjekt, na trgu delovati na način, primerljiv z načinom delovanja zasebnega subjekta. Če država tega ne stori, bi lahko šlo za državno pomoč. Z drugimi besedami, ko se uporablja načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu, je merilo za presojo, ali transakcija vključuje državno pomoč, vprašanje, ali bi zasebni subjekt v podobnem položaju ravnal enako. Pri uporabi tega načela se negospodarski premisleki ne smejo upoštevati kot razlog za dodelitev ukrepov pomoči. Glede na ustrezno sodno prakso se ukrepi, ki jih dodeli država, ne smejo obravnavati ločeno, ampak v povezavi z drugimi ukrepi pomoči (141). |
| --- | --- |

(181)

V skladu z ustaljeno prakso Komisije, ki jo potrjuje sodna praksa, je merilo za presojo, ali transakcija med javnim organom in podjetjem pomeni državno pomoč, načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu (140). Iz tega načela sledi, da mora država, ko na trgu deluje kot gospodarski subjekt, na trgu delovati na način, primerljiv z načinom delovanja zasebnega subjekta. Če država tega ne stori, bi lahko šlo za državno pomoč. Z drugimi besedami, ko se uporablja načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu, je merilo za presojo, ali transakcija vključuje državno pomoč, vprašanje, ali bi zasebni subjekt v podobnem položaju ravnal enako. Pri uporabi tega načela se negospodarski premisleki ne smejo upoštevati kot razlog za dodelitev ukrepov pomoči. Glede na ustrezno sodno prakso se ukrepi, ki jih dodeli država, ne smejo obravnavati ločeno, ampak v povezavi z drugimi ukrepi pomoči (141).

140

141

| (182) | Zato se bo za presojo, ali je bila lastnikom ali upravljavcem (NG, MSR in CMHN do 30. aprila 2010 ter NAG od 1. maja 2010 do 31. oktobra 2012) zagotovljena prednost, uporabilo načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Ukrepi od 1 do 19 niso pari passu transakcije (142), saj Nemčija ni našla zasebnega vlagatelja, ki bi vlagal pod primerljivimi pogoji (na primer v I. del projekta „Nürburgring 2009“). Zasebni subjekti so zagotovili dve posojili, katerih zneska sta bila majhna v primerjavi z zneski javnih naložb, ti posojili pa sta bili zagotovljeni samo za II. del projekta „Nürburgring 2009“ (tj. predvsem za hotele) (143) in sta bili odobreni samo podjetjema CMHN in MSR, ne pa podjetju NG ali drugemu upravičencu do pomoči:

  Preglednica 14


  Posojili, ki sta ju podjetji CMHN in MSR prejeli od zasebnih finančnih institucij











  Finančna institucija | Leto | Upravičenec | Znesek (v milijonih EUR) | Obrestna mera | Zavarovanja
  (v milijonih EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bank for Tirol and Vorarlberg | 2008 | CMHN | [...] | [...] %
  - [...]-odstotna provizija | [...] (hipoteka)
  zastavna pravica na delnice MSR |
| Kreissparkasse Ahrweiler | 2010 | MSR | [...] | [...] | |

(182)

Zato se bo za presojo, ali je bila lastnikom ali upravljavcem (NG, MSR in CMHN do 30. aprila 2010 ter NAG od 1. maja 2010 do 31. oktobra 2012) zagotovljena prednost, uporabilo načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Ukrepi od 1 do 19 niso pari passu transakcije (142), saj Nemčija ni našla zasebnega vlagatelja, ki bi vlagal pod primerljivimi pogoji (na primer v I. del projekta „Nürburgring 2009“). Zasebni subjekti so zagotovili dve posojili, katerih zneska sta bila majhna v primerjavi z zneski javnih naložb, ti posojili pa sta bili zagotovljeni samo za II. del projekta „Nürburgring 2009“ (tj. predvsem za hotele) (143) in sta bili odobreni samo podjetjema CMHN in MSR, ne pa podjetju NG ali drugemu upravičencu do pomoči:

pari passu

142

143

Preglednica 14

Preglednica 14

Posojili, ki sta ju podjetji CMHN in MSR prejeli od zasebnih finančnih institucij

Posojili, ki sta ju podjetji CMHN in MSR prejeli od zasebnih finančnih institucij

Finančna institucija

Leto

Upravičenec

Znesek (v milijonih EUR)

Obrestna mera

Zavarovanja

(v milijonih EUR)

Bank for Tirol and Vorarlberg

2008

CMHN

[...]

[...] %

- [...]-odstotna provizija

[...] (hipoteka)

zastavna pravica na delnice MSR

Kreissparkasse Ahrweiler

2010

MSR

[...]

[...]

| (183) | V vsakem primeru Nemčija priznava, da ni bilo nobenega dolgoročnega zasebnega vlagatelja, ki bi vlagal v II. del. |
| --- | --- |

(183)

V vsakem primeru Nemčija priznava, da ni bilo nobenega dolgoročnega zasebnega vlagatelja, ki bi vlagal v II. del.

| (184) | Poleg tega je Komisija prejela poslovne načrte za projekt „Nürburgring 2009“ in za podjetje NG za obdobje 2006–2010:

  Preglednica 15


  Poslovni načrti za projekt Nürburgring 2009 (v milijonih EUR)










  Zadevni subjekt/dejavnost | Datum | Stroški | Promet (2009–2020) | Rezultat EBT (2009–2020) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekt Nürburgring 2009 | 12.2005 | 113 (*10) | 281 | 22 |
| Projekt Nürburgring 2009 | 3.2006 | 113 (*10) | 181 | – 59 |
| Projekt Nürburgring 2009 | 3.2006 | 113 (*10) | 281 | 22 |
| Projekt Nürburgring 2009 | 8.2006 | 113 (*10) | 281 | 22 |
| Projekt Nürburgring 2009 | 11.2007 | 135 | 279 | 45 |
| Projekt Nürburgring 2009 | 12.2008 | 140 | 283 | 40 |
| Projekt Nürburgring 2009 | 3.2009 | 159 | 287 | 28 |
| Projekt Nürburgring 2009 | 8.2009 | 195 | 331 (*11) | 67 (*11) |
| Projekt Nürburgring 2009 | 10.2009 | 200 | 260 (*11) | – 17 (*11) |
| Projekt Nürburgring 2009 | 12.2009 | 200 | 254 (*11) | – 35 (*11) |
| NG, MSR in CHMN skupaj (*12) | 7.2010 | — | 283 | – 769 (*13) |
| NG, MSR in CHMN skupaj (*12) | 9.2010 | — | 283 | – 269 (*13) |
| NG, MSR in CHMN skupaj (*12) | 9.2010 | — | — | 59 (*13) |

(184)

Poleg tega je Komisija prejela poslovne načrte za projekt „Nürburgring 2009“ in za podjetje NG za obdobje 2006–2010:

Preglednica 15

Preglednica 15

Poslovni načrti za projekt Nürburgring 2009 (v milijonih EUR)

Poslovni načrti za projekt Nürburgring 2009 (v milijonih EUR)

Zadevni subjekt/dejavnost

Datum

Stroški

Promet (2009–2020)

Rezultat EBT (2009–2020)

Projekt Nürburgring 2009

12.2005

113 (*10)

*10

281

22

Projekt Nürburgring 2009

3.2006

113 (*10)

*10

181

– 59

Projekt Nürburgring 2009

3.2006

113 (*10)

*10

281

22

Projekt Nürburgring 2009

8.2006

113 (*10)

*10

281

22

Projekt Nürburgring 2009

11.2007

135

279

45

Projekt Nürburgring 2009

12.2008

140

283

40

Projekt Nürburgring 2009

3.2009

159

287

28

Projekt Nürburgring 2009

8.2009

195

331 (*11)

*11

67 (*11)

*11

Projekt Nürburgring 2009

10.2009

200

260 (*11)

*11

– 17 (*11)

*11

Projekt Nürburgring 2009

12.2009

200

254 (*11)

*11

– 35 (*11)

*11

NG, MSR in CHMN skupaj (*12)

*12

7.2010

—

283

– 769 (*13)

*13

NG, MSR in CHMN skupaj (*12)

*12

9.2010

—

283

– 269 (*13)

*13

NG, MSR in CHMN skupaj (*12)

*12

9.2010

—

—

59 (*13)

*13

| (185) | Iz preglednice 15 je razvidno, da so se ocenjeni stroški med pripravo projekta „Nürburgring 2009“ stalno povečevali, dobiček (EBT) pa se je bistveno zmanjševal, in sicer z 22 milijonov EUR dobička decembra 2005 na –35 milijonov EUR izgub decembra 2009. Zasebni vlagatelj ne bi sprejel tako velikega povečanja stroškov in znatnega upada dobička med pripravo projekta od decembra 2005 do decembra 2009 (glede na razpoložljive informacije je bil glavni del finančnih sredstev za izgradnjo dodeljen od maja 2008 do junija 2010). |
| --- | --- |

(185)

Iz preglednice 15 je razvidno, da so se ocenjeni stroški med pripravo projekta „Nürburgring 2009“ stalno povečevali, dobiček (EBT) pa se je bistveno zmanjševal, in sicer z 22 milijonov EUR dobička decembra 2005 na –35 milijonov EUR izgub decembra 2009. Zasebni vlagatelj ne bi sprejel tako velikega povečanja stroškov in znatnega upada dobička med pripravo projekta od decembra 2005 do decembra 2009 (glede na razpoložljive informacije je bil glavni del finančnih sredstev za izgradnjo dodeljen od maja 2008 do junija 2010).

| (186) | V vsakem primeru Komisija na podlagi obravnave zadevnih poslovnih načrtov, ki jih je upoštevala pri preskusu vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ugotavlja naslednje:






  (a) | deli ukrepov 1, 2 in 3 so bili izvedeni pred prvim načrtom iz decembra 2005. Zato za navedene ukrepe ni mogoče šteti, da so bili sprejeti na podlagi zadevnih poslovnih načrtov; |
| --- | --- | --- |

(186)

V vsakem primeru Komisija na podlagi obravnave zadevnih poslovnih načrtov, ki jih je upoštevala pri preskusu vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ugotavlja naslednje:

(a)

deli ukrepov 1, 2 in 3 so bili izvedeni pred prvim načrtom iz decembra 2005. Zato za navedene ukrepe ni mogoče šteti, da so bili sprejeti na podlagi zadevnih poslovnih načrtov;

| (b) | dela ukrepov 2 in 3 sta bila dodeljena v času, ko je bil pripravljen prvi poslovni načrt (december 2005). V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da sta bila navedena ukrepa dodeljena v okviru neprekinjene javne podpore, ki se je začela že prej (leta 2002 ali prej), brez zasebne podpore in v korist podjetja, katerega finančni položaj se je slabšal. Zato zadevnih delov ukrepov 2 in 3 ni mogoče obravnavati ločeno od delov ukrepov, ki so bili dodeljeni pred njima (deli ukrepov 1, 2 in 3), saj predstavljata nadaljevanje slednjih, zato je treba zadevna dela ukrepov 2 in 3 obravnavati kot zagotovitev nadaljnje prednosti; |
| --- | --- |

(b)

dela ukrepov 2 in 3 sta bila dodeljena v času, ko je bil pripravljen prvi poslovni načrt (december 2005). V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da sta bila navedena ukrepa dodeljena v okviru neprekinjene javne podpore, ki se je začela že prej (leta 2002 ali prej), brez zasebne podpore in v korist podjetja, katerega finančni položaj se je slabšal. Zato zadevnih delov ukrepov 2 in 3 ni mogoče obravnavati ločeno od delov ukrepov, ki so bili dodeljeni pred njima (deli ukrepov 1, 2 in 3), saj predstavljata nadaljevanje slednjih, zato je treba zadevna dela ukrepov 2 in 3 obravnavati kot zagotovitev nadaljnje prednosti;

| (c) | dela ukrepov 2 in 3 sta bila dodeljena po izdaji prvih treh poslovnih načrtov iz decembra 2005, marca 2006 in avgusta 2006. Vendar Komisija ugotavlja, da so napovedi za prihodnjo prodajo in dobiček podjetja NG v navedenih načrtih ostale povsem enake kljub bistvenemu poslabšanju dejanskih rezultatov podjetja NG v istem obdobju (negativen lastni kapital, bistveno povečanje dolgov, zmanjšanje prodaje in letne izgube). Zato zadevnih poslovnih načrtov ni mogoče obravnavati kot realne in sprejemljive, saj ne upoštevajo slabih rezultatov podjetja v nedavni preteklosti in ponavljajo enake napovedi kot prej; |
| --- | --- |

(c)

dela ukrepov 2 in 3 sta bila dodeljena po izdaji prvih treh poslovnih načrtov iz decembra 2005, marca 2006 in avgusta 2006. Vendar Komisija ugotavlja, da so napovedi za prihodnjo prodajo in dobiček podjetja NG v navedenih načrtih ostale povsem enake kljub bistvenemu poslabšanju dejanskih rezultatov podjetja NG v istem obdobju (negativen lastni kapital, bistveno povečanje dolgov, zmanjšanje prodaje in letne izgube). Zato zadevnih poslovnih načrtov ni mogoče obravnavati kot realne in sprejemljive, saj ne upoštevajo slabih rezultatov podjetja v nedavni preteklosti in ponavljajo enake napovedi kot prej;

| (d) | prvih šest poslovnih načrtov (iz decembra 2005, marca 2006, avgusta 2006, novembra 2007 in decembra 2008) se ni nanašalo na prihodnje poslovanje podjetja NG kot celoto, ampak le delno, saj niso upoštevali dejavnosti v zvezi s formulo 1. Zato zadevnih poslovnih načrtov ni mogoče šteti za zanesljivo podlago za odločanje o finančni podpori podjetju NG; |
| --- | --- |

(d)

prvih šest poslovnih načrtov (iz decembra 2005, marca 2006, avgusta 2006, novembra 2007 in decembra 2008) se ni nanašalo na prihodnje poslovanje podjetja NG kot celoto, ampak le delno, saj niso upoštevali dejavnosti v zvezi s formulo 1. Zato zadevnih poslovnih načrtov ni mogoče šteti za zanesljivo podlago za odločanje o finančni podpori podjetju NG;

| (e) | poslovni načrti, pripravljeni od marca 2009 do decembra 2009, so vključevali tudi napovedi za dejavnosti v zvezi s formulo 1. Vendar je bilo za celo obdobje 2009–2020 napovedano, da bodo te dejavnosti ustvarjale izgube, prodaja pa naj bi ostala stabilna in na enaki ravni kot pred letom 2009, zato se zdi, da prestrukturiranje dejavnosti v zvezi s formulo 1 ni bilo predvideno. Poleg tega Komisija ugotavlja, da so navedeni načrti napovedovali dobičke, ki so bili bistveno manjši od tistih, predvidenih v prejšnjih poslovnih načrtih (7–9 milijonov EUR v primerjavi z 22–40 milijonov EUR). Navedena dejstva bi zmanjšala ustreznost poslovnega modela, predstavljenega v načrtih iz obdobja od marca 2009 do decembra 2009; |
| --- | --- |

(e)

poslovni načrti, pripravljeni od marca 2009 do decembra 2009, so vključevali tudi napovedi za dejavnosti v zvezi s formulo 1. Vendar je bilo za celo obdobje 2009–2020 napovedano, da bodo te dejavnosti ustvarjale izgube, prodaja pa naj bi ostala stabilna in na enaki ravni kot pred letom 2009, zato se zdi, da prestrukturiranje dejavnosti v zvezi s formulo 1 ni bilo predvideno. Poleg tega Komisija ugotavlja, da so navedeni načrti napovedovali dobičke, ki so bili bistveno manjši od tistih, predvidenih v prejšnjih poslovnih načrtih (7–9 milijonov EUR v primerjavi z 22–40 milijonov EUR). Navedena dejstva bi zmanjšala ustreznost poslovnega modela, predstavljenega v načrtih iz obdobja od marca 2009 do decembra 2009;

| (f) | poslovna načrta iz julija 2010 in septembra 2010 sta v najslabšem scenariju predvidela izgube do leta 2030, torej je bilo predvideno, da dejavnost ne bo rentabilna, ter |
| --- | --- |

(f)

poslovna načrta iz julija 2010 in septembra 2010 sta v najslabšem scenariju predvidela izgube do leta 2030, torej je bilo predvideno, da dejavnost ne bo rentabilna, ter

| (g) | načrt iz septembra 2010 je predvideval dobiček v obdobju 2016–2030, vendar ta načrt ni vključeval analize občutljivosti (tj. rezultatov za najslabši scenarij). V vsakem primeru napovedi navedenega načrta ne upoštevajo bistvenega poslabšanja dejanskih rezultatov podjetja NG v istem obdobju (negativen lastni kapital, bistveno povečanje dolgov, zmanjšanje prodaje in letne izgube). Zato za zadevni poslovni načrt ni mogoče šteti, da je realen in sprejemljiv, saj ni upošteval slabih rezultatov podjetja v nedavni preteklosti. |
| --- | --- |

(g)

načrt iz septembra 2010 je predvideval dobiček v obdobju 2016–2030, vendar ta načrt ni vključeval analize občutljivosti (tj. rezultatov za najslabši scenarij). V vsakem primeru napovedi navedenega načrta ne upoštevajo bistvenega poslabšanja dejanskih rezultatov podjetja NG v istem obdobju (negativen lastni kapital, bistveno povečanje dolgov, zmanjšanje prodaje in letne izgube). Zato za zadevni poslovni načrt ni mogoče šteti, da je realen in sprejemljiv, saj ni upošteval slabih rezultatov podjetja v nedavni preteklosti.

| (187) | Na podlagi navedenega Komisija ne more sklepati, da bi se kakršna koli javna pomoč podjetju NG kot podjetju v težavah (glej oddelek 5.1), katere cilj je bil financirati takratne dejavnosti (upravljanje dirkališča) ali prihodnje dejavnosti (upravljanje dirkališča in novih hotelov) podjetja, štela za skladno s tržnimi pravili na podlagi zadevnih poslovnih načrtov. |
| --- | --- |

(187)

Na podlagi navedenega Komisija ne more sklepati, da bi se kakršna koli javna pomoč podjetju NG kot podjetju v težavah (glej oddelek 5.1), katere cilj je bil financirati takratne dejavnosti (upravljanje dirkališča) ali prihodnje dejavnosti (upravljanje dirkališča in novih hotelov) podjetja, štela za skladno s tržnimi pravili na podlagi zadevnih poslovnih načrtov.

| (188) | V zvezi z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu se lahko za posamezne ukrepe sprejmejo naslednje ugotovitve. |
| --- | --- |

(188)

V zvezi z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu se lahko za posamezne ukrepe sprejmejo naslednje ugotovitve.

Ukrepi, zajeti v sklepu z dne 21. marca 2012

Ukrepi, zajeti v sklepu z dne 21. marca 2012

| (189) | Komisija ugotavlja, da je za presojo ukrepa 1 (zagotovitev kapitala podjetju NG s strani zvezne dežele in okrožja Ahrweiler v obliki plačil v kapitalsko rezervo in povečanj kapitala) pomembna zgoraj navedena analiza predloženih poslovnih načrtov. Ni zasebnega vlagatelja, ki bi podjetju NG leta 2004 in v naslednjih letih zagotovil kapital. Zato kapital, ki ga je zvezna država podjetju NG zagotovila 1. maja 2002 (v znesku 2 179 000 EUR) in 21. decembra 2004 (v znesku 22 839 241 EUR), ter kapital, ki sta ga zvezna dežela in okrožje Ahrweiler zagotovila 31. avgusta 2004 (v znesku 4 887 000 EUR) in 4. septembra 2007 (v znesku 10 000 000 EUR), pomenita pomoč, ki je enaka skupnemu znesku zagotovljenega kapitala. |
| --- | --- |

(189)

Komisija ugotavlja, da je za presojo ukrepa 1 (zagotovitev kapitala podjetju NG s strani zvezne dežele in okrožja Ahrweiler v obliki plačil v kapitalsko rezervo in povečanj kapitala) pomembna zgoraj navedena analiza predloženih poslovnih načrtov. Ni zasebnega vlagatelja, ki bi podjetju NG leta 2004 in v naslednjih letih zagotovil kapital. Zato kapital, ki ga je zvezna država podjetju NG zagotovila 1. maja 2002 (v znesku 2 179 000 EUR) in 21. decembra 2004 (v znesku 22 839 241 EUR), ter kapital, ki sta ga zvezna dežela in okrožje Ahrweiler zagotovila 31. avgusta 2004 (v znesku 4 887 000 EUR) in 4. septembra 2007 (v znesku 10 000 000 EUR), pomenita pomoč, ki je enaka skupnemu znesku zagotovljenega kapitala.

ukrepa 1

| (190) | V zvezi z ukrepom 2 (delničarska posojila podjetja NG pred začetkom projekta „Nürburgring 2009“) Komisija na podlagi finančnih podatkov, ki so jih predložili nemški organi, ugotavlja, da so imela podjetja EWN, Camp4Fun in TTI letne izgube in negativen lastni kapital, ko so prejela svoje dele ukrepa 2 (glej preglednice 1–4). Tudi podjetja BWN1, BWNB in BWN2, ki so prejela posojila v obdobju 2004–2007, so imela letne izgube v celotnem navedenem obdobju in negativen lastni kapital v letih 2005, 2006 in 2007. Nazadnje, podjetje MAN je imelo nakopičene in letne izgube, ko je prejelo svoj del ukrepa 2. Zato Komisija na podlagi točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje meni, da so bila navedena podjetja v času ukrepa 2 podjetja v težavah. Na drugi strani Komisija na podlagi finančnih podatkov, ki so jih predložili nemški organi, ugotavlja, da podjetje FZS ni bilo v težavah, ko je prejelo svoj del ukrepa 2, saj finančni podatki podjetja niso pokazali nobenega od znakov iz točke 11 navedenih smernic. Zagotovitev posojil podjetjem v takih težavah, ki jih noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, zlasti ker so ta podjetja pripadala podjetju, ki je bilo samo v hudih finančnih težavah (NG), vključuje prednost za ta podjetja, ki je enaka znesku posojil. Zato posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo svojim hčerinskim družbam EWN (6 195 170,02 EUR), BWN/BWNB (3 760 000 EUR), Camp4Fun (450 000 EUR), MAN (100 000 EUR) in TTI (25 000 EUR), niso v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. V zvezi s tem se ugotavlja, da sta posojili podjetjema MAN in TTI pod pragom de minimis, vendar Nemčija ni trdila, da so izpolnjeni vsi pogoji iz Uredbe Komisije (ES) št. 1998/2006 (144), ta uredba bi se lahko uporabila v fazi vračila pomoči, če Nemčija dokaže, da so izpolnjeni vsi pogoji iz uredbe. Poleg tega Komisija ugotavlja, da posojila podjetju FSZ (646 738,12 EUR) temu podjetju niso zagotovila prednosti, saj so bila odobrena s 6-odstotno obrestno mero, ki je v skladu s tržno ravnjo, saj ustreza vsoti izhodiščne obrestne mere v Nemčiji v času odobritve posojil (5,06 % aprila 2002, 4,8 % marca 2003 in 5,19 % marca 2008) (145) in bazičnih točk, ki jih je treba dodati zaradi finančnega stanja podjetja FSZ (100 bazičnih točk), ob upoštevanju, da podjetje ni kazalo nobenega od znakov iz točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje, ko je prejelo navedena posojila (146). Zato navedena posojila podjetju FSZ ne pomenijo državne pomoči. |
| --- | --- |

(190)

V zvezi z ukrepom 2 (delničarska posojila podjetja NG pred začetkom projekta „Nürburgring 2009“) Komisija na podlagi finančnih podatkov, ki so jih predložili nemški organi, ugotavlja, da so imela podjetja EWN, Camp4Fun in TTI letne izgube in negativen lastni kapital, ko so prejela svoje dele ukrepa 2 (glej preglednice 1–4). Tudi podjetja BWN1, BWNB in BWN2, ki so prejela posojila v obdobju 2004–2007, so imela letne izgube v celotnem navedenem obdobju in negativen lastni kapital v letih 2005, 2006 in 2007. Nazadnje, podjetje MAN je imelo nakopičene in letne izgube, ko je prejelo svoj del ukrepa 2. Zato Komisija na podlagi točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje meni, da so bila navedena podjetja v času ukrepa 2 podjetja v težavah. Na drugi strani Komisija na podlagi finančnih podatkov, ki so jih predložili nemški organi, ugotavlja, da podjetje FZS ni bilo v težavah, ko je prejelo svoj del ukrepa 2, saj finančni podatki podjetja niso pokazali nobenega od znakov iz točke 11 navedenih smernic. Zagotovitev posojil podjetjem v takih težavah, ki jih noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, zlasti ker so ta podjetja pripadala podjetju, ki je bilo samo v hudih finančnih težavah (NG), vključuje prednost za ta podjetja, ki je enaka znesku posojil. Zato posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo svojim hčerinskim družbam EWN (6 195 170,02 EUR), BWN/BWNB (3 760 000 EUR), Camp4Fun (450 000 EUR), MAN (100 000 EUR) in TTI (25 000 EUR), niso v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. V zvezi s tem se ugotavlja, da sta posojili podjetjema MAN in TTI pod pragom de minimis, vendar Nemčija ni trdila, da so izpolnjeni vsi pogoji iz Uredbe Komisije (ES) št. 1998/2006 (144), ta uredba bi se lahko uporabila v fazi vračila pomoči, če Nemčija dokaže, da so izpolnjeni vsi pogoji iz uredbe. Poleg tega Komisija ugotavlja, da posojila podjetju FSZ (646 738,12 EUR) temu podjetju niso zagotovila prednosti, saj so bila odobrena s 6-odstotno obrestno mero, ki je v skladu s tržno ravnjo, saj ustreza vsoti izhodiščne obrestne mere v Nemčiji v času odobritve posojil (5,06 % aprila 2002, 4,8 % marca 2003 in 5,19 % marca 2008) (145) in bazičnih točk, ki jih je treba dodati zaradi finančnega stanja podjetja FSZ (100 bazičnih točk), ob upoštevanju, da podjetje ni kazalo nobenega od znakov iz točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje, ko je prejelo navedena posojila (146). Zato navedena posojila podjetju FSZ ne pomenijo državne pomoči.

ukrepom 2

de minimis

144

145

146

| (191) | V zvezi z ukrepom 3 (posojila podjetju NG iz združenih likvidnih sredstev zvezne dežele) Nemčija ni predložila nobenih dokazov, ki bi pokazali, da podjetje NG ni imelo koristi od obrestnih mer, ki so bile ugodnejše v primerjavi s pogoji posojil njegovim konkurentom. Poleg tega je težko sprejeti, da bi imelo podjetje v finančnih težavah, kot jih je imelo podjetje NG, na trgu dostop do kakršnega koli financiranja s kakršno koli obrestno mero. Nazadnje, končno vračilo sredstev in pripadajočih obresti je naknaden dogodek, ki ga ni mogoče predvideti v času odobritve ukrepov, zato ga ni mogoče upoštevati v preskusu vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Ukrepi, financirani z združenimi likvidnimi sredstvi, torej niso bili izvedeni pod tržnimi pogoji. Zagotovitev posojil podjetju v takih težavah, ki ga noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, vključuje prednost za podjetje, ki je enaka znesku posojil. Na kratko, zagotovitev posojil podjetju NG s strani zvezne dežele od 30. junija 2003 do 11. maja 2010 (glej seznam posojil v preglednici 5) vključuje pomoč v znesku 399 805 370 EUR. |
| --- | --- |

(191)

V zvezi z ukrepom 3 (posojila podjetju NG iz združenih likvidnih sredstev zvezne dežele) Nemčija ni predložila nobenih dokazov, ki bi pokazali, da podjetje NG ni imelo koristi od obrestnih mer, ki so bile ugodnejše v primerjavi s pogoji posojil njegovim konkurentom. Poleg tega je težko sprejeti, da bi imelo podjetje v finančnih težavah, kot jih je imelo podjetje NG, na trgu dostop do kakršnega koli financiranja s kakršno koli obrestno mero. Nazadnje, končno vračilo sredstev in pripadajočih obresti je naknaden dogodek, ki ga ni mogoče predvideti v času odobritve ukrepov, zato ga ni mogoče upoštevati v preskusu vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Ukrepi, financirani z združenimi likvidnimi sredstvi, torej niso bili izvedeni pod tržnimi pogoji. Zagotovitev posojil podjetju v takih težavah, ki ga noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, vključuje prednost za podjetje, ki je enaka znesku posojil. Na kratko, zagotovitev posojil podjetju NG s strani zvezne dežele od 30. junija 2003 do 11. maja 2010 (glej seznam posojil v preglednici 5) vključuje pomoč v znesku 399 805 370 EUR.

ukrepom 3

| (192) | Na podlagi enakega preskusa kot zgoraj Komisija ugotavlja, da enako velja za ukrep 4 (posojilo, ki ga je podjetje NG odobrilo podjetju MSR). Dejansko ni mogoče sprejeti, da bi imelo podjetje v finančnih težavah, kot jih je imelo podjetje MSR (glej preglednico 12 in uvodno izjavo 155), na trgu v času izvedbe ukrepa (december 2007) dostop do kakršnega koli financiranja s kakršno koli obrestno mero. Zagotovitev posojila podjetju v takih težavah, ki ga noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, vključuje prednost za podjetje, ki je enaka znesku posojila. Zato je prednost, ki jo je podjetje NG 27. decembra 2007 zagotovilo podjetju MSR prek posojila v višini 300 000 EUR, enaka 300 000 EUR. |
| --- | --- |

(192)

Na podlagi enakega preskusa kot zgoraj Komisija ugotavlja, da enako velja za ukrep 4 (posojilo, ki ga je podjetje NG odobrilo podjetju MSR). Dejansko ni mogoče sprejeti, da bi imelo podjetje v finančnih težavah, kot jih je imelo podjetje MSR (glej preglednico 12 in uvodno izjavo 155), na trgu v času izvedbe ukrepa (december 2007) dostop do kakršnega koli financiranja s kakršno koli obrestno mero. Zagotovitev posojila podjetju v takih težavah, ki ga noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, vključuje prednost za podjetje, ki je enaka znesku posojila. Zato je prednost, ki jo je podjetje NG 27. decembra 2007 zagotovilo podjetju MSR prek posojila v višini 300 000 EUR, enaka 300 000 EUR.

ukrep 4

| (193) | Podpora, ki jo je podjetje NG zagotovilo podjetju CST (ukrep 5), ni v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Komisija na podlagi finančnih podatkov, ki so jih predložili nemški organi, ugotavlja, da je imelo podjetje CST v obdobju 2008–2011 letne izgube in negativni lastni kapital ter da je leta 2009 začelo postopek likvidacije. Zato na podlagi točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje meni, da je bilo podjetje CST v težavah, ko je prejelo vsakega od posojil v okviru ukrepa 5 (v obdobju 2008–2011, glej preglednico 6). Zagotovitev posojil podjetju v takih težavah, ki ga noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, zlasti ker je podjetje CST pripadalo podjetju, ki je bilo samo v hudih finančnih težavah (NG), vključuje prednost za to podjetje, ki je enaka znesku posojil. Zato je prednost, ki jo je podjetje NG od 27. avgusta 2008 do 18. aprila 2011 zagotovilo podjetju CST prek posojil v skupnem znesku 11 032 060 EUR, enaka skupnemu znesku posojil. |
| --- | --- |

(193)

Podpora, ki jo je podjetje NG zagotovilo podjetju CST (ukrep 5), ni v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Komisija na podlagi finančnih podatkov, ki so jih predložili nemški organi, ugotavlja, da je imelo podjetje CST v obdobju 2008–2011 letne izgube in negativni lastni kapital ter da je leta 2009 začelo postopek likvidacije. Zato na podlagi točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje meni, da je bilo podjetje CST v težavah, ko je prejelo vsakega od posojil v okviru ukrepa 5 (v obdobju 2008–2011, glej preglednico 6). Zagotovitev posojil podjetju v takih težavah, ki ga noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, zlasti ker je podjetje CST pripadalo podjetju, ki je bilo samo v hudih finančnih težavah (NG), vključuje prednost za to podjetje, ki je enaka znesku posojil. Zato je prednost, ki jo je podjetje NG od 27. avgusta 2008 do 18. aprila 2011 zagotovilo podjetju CST prek posojil v skupnem znesku 11 032 060 EUR, enaka skupnemu znesku posojil.

ukrep 5

| (194) | V zvezi s patronatsko izjavo Komisija ugotavlja, da jo je podjetje NG izdalo podjetju CST 23. decembra 2009 in se v njej zavezalo, da bo financiralo odplačilo finančnih obveznosti podjetja CST, ki jih to podjetje samo ni moglo odplačati. Financiranje takih finančnih obveznosti bi se izvedlo prek posojil podjetja NG podjetju CST s 6-odstotno obrestno mero. Zaveza je vključevala tudi podreditev terjatev podjetja NG v zvezi z navedenimi posojili, ki jih je financiralo podjetje NG na podlagi patronatske izjave z dne 23. decembra 2009, ki je določala, da so zadevne terjatve podjetja NG do podjetja CST na zadnjem mestu na seznamu terjatev vseh upnikov do podjetja CST. V zvezi s tem Komisija meni, da se upnik v tržnem gospodarstvu ne bi zavezal k financiranju neodplačanih posojil podjetja v hudih težavah ali k podreditvi obstoječih terjatev do podjetja v hudih težavah, saj bi tak ukrep pomenil dejansko izgubo terjatev. Na tej podlagi Komisija ugotavlja, da patronatska izjava, ki je vključevala navedeno zavezo za financiranje neodplačanih posojil in podreditev poznejših terjatev, pomeni prednost. Komisija meni tudi, da je patronatska izjava dodaten ukrep k posojilom iz obdobja 2008–2011 (glej uvodno izjavo 182), saj: (a) ni bila odobrena hkrati z navedenimi posojili; (b) ni bila predvidena ali zahtevana v pogodbah o povezanih posojilih in (c) se je podjetje NG zanjo odločilo po lastni presoji, da bi preprečilo insolventnost podjetja CST. Znesek ukrepa je enak skupnemu znesku posojil, ki jih je podjetje NG financiralo na podlagi patronatske izjave z dne 23. decembra 2009, vendar Komisija nima informacij o ustreznem znesku. |
| --- | --- |

(194)

V zvezi s patronatsko izjavo Komisija ugotavlja, da jo je podjetje NG izdalo podjetju CST 23. decembra 2009 in se v njej zavezalo, da bo financiralo odplačilo finančnih obveznosti podjetja CST, ki jih to podjetje samo ni moglo odplačati. Financiranje takih finančnih obveznosti bi se izvedlo prek posojil podjetja NG podjetju CST s 6-odstotno obrestno mero. Zaveza je vključevala tudi podreditev terjatev podjetja NG v zvezi z navedenimi posojili, ki jih je financiralo podjetje NG na podlagi patronatske izjave z dne 23. decembra 2009, ki je določala, da so zadevne terjatve podjetja NG do podjetja CST na zadnjem mestu na seznamu terjatev vseh upnikov do podjetja CST. V zvezi s tem Komisija meni, da se upnik v tržnem gospodarstvu ne bi zavezal k financiranju neodplačanih posojil podjetja v hudih težavah ali k podreditvi obstoječih terjatev do podjetja v hudih težavah, saj bi tak ukrep pomenil dejansko izgubo terjatev. Na tej podlagi Komisija ugotavlja, da patronatska izjava, ki je vključevala navedeno zavezo za financiranje neodplačanih posojil in podreditev poznejših terjatev, pomeni prednost. Komisija meni tudi, da je patronatska izjava dodaten ukrep k posojilom iz obdobja 2008–2011 (glej uvodno izjavo 182), saj: (a) ni bila odobrena hkrati z navedenimi posojili; (b) ni bila predvidena ali zahtevana v pogodbah o povezanih posojilih in (c) se je podjetje NG zanjo odločilo po lastni presoji, da bi preprečilo insolventnost podjetja CST. Znesek ukrepa je enak skupnemu znesku posojil, ki jih je podjetje NG financiralo na podlagi patronatske izjave z dne 23. decembra 2009, vendar Komisija nima informacij o ustreznem znesku.

| (195) | Nazadnje, Komisija v zvezi s podreditvijo terjatev ugotavlja, da sta se podjetji NG in CST o njej dogovorili 13. decembra 2010 in da se je glede na pogodbo nanašala na posojila, odobrena do 30. novembra 2010, v skupnem znesku 10,4 milijonov EUR (tj. prvih 13 od 15 posojil v preglednici 6). Poleg tega ugotavlja, da so se zaradi zadevne podreditve terjatve podjetja NG do podjetja CST premaknile na zadnje mesto na seznamu terjatev vseh upnikov do podjetja CST. V zvezi s tem meni, da upnik v tržnem gospodarstvu ne bi sprejel take podreditve obstoječih terjatev do podjetja v hudih težavah, saj bi tak ukrep pomenil dejansko izgubo terjatev. Zato Komisija ugotavlja, da podreditev pomeni prednost. Meni tudi, da je podreditev iz leta 2010 dodaten ukrep k posojilom, na katerih temelji, saj: (a) odločitev o njej ni bila sprejeta hkrati z odločitvijo o povezanih posojilih; (b) ni bila predvidena ali zahtevana v pogodbah o povezanih posojilih in (c) se je podjetje NG zanjo odločilo po lastni presoji, da bi preprečilo insolventnost podjetja CST. Znesek ukrepa je enak skupnemu znesku podrejenih posojil, tj. 10,4 milijona EUR. |
| --- | --- |

(195)

Nazadnje, Komisija v zvezi s podreditvijo terjatev ugotavlja, da sta se podjetji NG in CST o njej dogovorili 13. decembra 2010 in da se je glede na pogodbo nanašala na posojila, odobrena do 30. novembra 2010, v skupnem znesku 10,4 milijonov EUR (tj. prvih 13 od 15 posojil v preglednici 6). Poleg tega ugotavlja, da so se zaradi zadevne podreditve terjatve podjetja NG do podjetja CST premaknile na zadnje mesto na seznamu terjatev vseh upnikov do podjetja CST. V zvezi s tem meni, da upnik v tržnem gospodarstvu ne bi sprejel take podreditve obstoječih terjatev do podjetja v hudih težavah, saj bi tak ukrep pomenil dejansko izgubo terjatev. Zato Komisija ugotavlja, da podreditev pomeni prednost. Meni tudi, da je podreditev iz leta 2010 dodaten ukrep k posojilom, na katerih temelji, saj: (a) odločitev o njej ni bila sprejeta hkrati z odločitvijo o povezanih posojilih; (b) ni bila predvidena ali zahtevana v pogodbah o povezanih posojilih in (c) se je podjetje NG zanjo odločilo po lastni presoji, da bi preprečilo insolventnost podjetja CST. Znesek ukrepa je enak skupnemu znesku podrejenih posojil, tj. 10,4 milijona EUR.

| (196) | Komisija v zvezi s plačilom podjetja NG podjetju IPC (ukrep 6) ugotavlja, da je računsko sodišče zvezne dežele ugotovilo, da preudaren podjetnik za izvedbo storitev ne bi izbral zadevnih podjetij in da podjetje NG ni dovolj skrbno preverilo prejšnjega dela navedenih podjetij, da bi ocenilo njihovo primernost in presodilo, ali so bili pogoji za financiranje projekta Nürburgring 2009, ki so jih ponudila ta podjetja, realni (147). V zvezi s tem Komisija meni, da je izbira podjetja IPC za zagotovitev navedenih storitev pomenila prednost za navedena podjetja. Zato ukrep pomeni državno pomoč podjetju IPC v skupnem znesku plačil navedenim podjetjem, tj. 640 000 EUR. |
| --- | --- |

(196)

Komisija v zvezi s plačilom podjetja NG podjetju IPC (ukrep 6) ugotavlja, da je računsko sodišče zvezne dežele ugotovilo, da preudaren podjetnik za izvedbo storitev ne bi izbral zadevnih podjetij in da podjetje NG ni dovolj skrbno preverilo prejšnjega dela navedenih podjetij, da bi ocenilo njihovo primernost in presodilo, ali so bili pogoji za financiranje projekta Nürburgring 2009, ki so jih ponudila ta podjetja, realni (147). V zvezi s tem Komisija meni, da je izbira podjetja IPC za zagotovitev navedenih storitev pomenila prednost za navedena podjetja. Zato ukrep pomeni državno pomoč podjetju IPC v skupnem znesku plačil navedenim podjetjem, tj. 640 000 EUR.

ukrep 6

147

| (197) | Poleg tega Komisija v zvezi s posojilom podjetja NG podjetju PNG v znesku 3 milijone EUR in posojilom podjetja PNG podjetju MSR v znesku 2 941 000 EUR meni, da ti dve posojili tvorita en ukrep, pri katerem je bilo podjetje PNG zgolj posrednik, ki je prejel provizijo v višini [...] EUR. Upravičenec do ukrepa je bil podjetje MSR, ki je na koncu prejelo posojilo v času, ko je bilo v takih finančnih težavah, da na trgu ne bi moglo najti financiranja. Zagotovitev posojila podjetju v takih težavah, ki ga noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, vključuje prednost za podjetje, ki je enaka znesku posojila. Zato je prednost, ki jo je podjetje NG zagotovilo podjetju MSR prek posojila z dne 15. oktobra 2008, enaka 2 941 000 EUR. |
| --- | --- |

(197)

Poleg tega Komisija v zvezi s posojilom podjetja NG podjetju PNG v znesku 3 milijone EUR in posojilom podjetja PNG podjetju MSR v znesku 2 941 000 EUR meni, da ti dve posojili tvorita en ukrep, pri katerem je bilo podjetje PNG zgolj posrednik, ki je prejel provizijo v višini [...] EUR. Upravičenec do ukrepa je bil podjetje MSR, ki je na koncu prejelo posojilo v času, ko je bilo v takih finančnih težavah, da na trgu ne bi moglo najti financiranja. Zagotovitev posojila podjetju v takih težavah, ki ga noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, vključuje prednost za podjetje, ki je enaka znesku posojila. Zato je prednost, ki jo je podjetje NG zagotovilo podjetju MSR prek posojila z dne 15. oktobra 2008, enaka 2 941 000 EUR.

| (198) | V okviru ukrepa 7 je podjetje MIB podjetju NG odstopilo svoje terjatve do podjetja CST, ki je prejelo zadevna posojila, podjetje NG pa je podjetju MIB plačalo nominalno ceno in obresti. Ker je bilo podjetje CST v težavah (glej uvodno izjavo 184), Komisija ugotavlja, da ni verjetno, da bi podjetje MIB doseglo poravnavo svojih terjatev do podjetja CST. Zato je ta ukrep koristil podjetju MIB, saj so bile njegove terjatve poravnane, nadomestilo pa ga je podjetje NG, ki je postalo upnik podjetja v težavah. Ker ni bilo načrta za uspešno poslovanje podjetja CST, ki bi prikazoval ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja tega podjetja in njegove možnosti za odplačilo dolgov, ta ukrep ni v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Zato odstop terjatev v višini 1 476 830,88, ki jih je podjetje MIB odstopilo podjetju NG, vključuje pomoč, ki je enaka znesku prodajne cene, tj. 1 476 830,88 EUR. |
| --- | --- |

(198)

V okviru ukrepa 7 je podjetje MIB podjetju NG odstopilo svoje terjatve do podjetja CST, ki je prejelo zadevna posojila, podjetje NG pa je podjetju MIB plačalo nominalno ceno in obresti. Ker je bilo podjetje CST v težavah (glej uvodno izjavo 184), Komisija ugotavlja, da ni verjetno, da bi podjetje MIB doseglo poravnavo svojih terjatev do podjetja CST. Zato je ta ukrep koristil podjetju MIB, saj so bile njegove terjatve poravnane, nadomestilo pa ga je podjetje NG, ki je postalo upnik podjetja v težavah. Ker ni bilo načrta za uspešno poslovanje podjetja CST, ki bi prikazoval ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja tega podjetja in njegove možnosti za odplačilo dolgov, ta ukrep ni v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Zato odstop terjatev v višini 1 476 830,88, ki jih je podjetje MIB odstopilo podjetju NG, vključuje pomoč, ki je enaka znesku prodajne cene, tj. 1 476 830,88 EUR.

ukrepa 7

| (199) | Kar zadeva ukrep 8 (posojilo v znesku 325 265 000 EUR, ki ga je banka ISB odobrila podjetjem NG, MSR in CMHN), bi lahko v odsotnosti povezanega poroštva (ukrep 9) zagotovitev posojila podjetjem v takih težavah, ki jih noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, vključevala prednost za ta podjetja, ki bi bila enaka znesku posojil. Vendar v tem konkretnem primeru pomoč vključuje samo poroštvo (ukrep 9) in ne posojila (ukrep 8), saj Komisija ne more izključiti, da bi zasebni upnik podjetjem NG, MSR in CMHN odobril posojila pod primerljivimi pogoji zaradi poroštva zvezne dežele (ukrep 9). |
| --- | --- |

(199)

Kar zadeva ukrep 8 (posojilo v znesku 325 265 000 EUR, ki ga je banka ISB odobrila podjetjem NG, MSR in CMHN), bi lahko v odsotnosti povezanega poroštva (ukrep 9) zagotovitev posojila podjetjem v takih težavah, ki jih noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, vključevala prednost za ta podjetja, ki bi bila enaka znesku posojil. Vendar v tem konkretnem primeru pomoč vključuje samo poroštvo (ukrep 9) in ne posojila (ukrep 8), saj Komisija ne more izključiti, da bi zasebni upnik podjetjem NG, MSR in CMHN odobril posojila pod primerljivimi pogoji zaradi poroštva zvezne dežele (ukrep 9).

ukrep 8

| (200) | Ukrep 9, tj. poroštvo za posojilo banke ISB v višini 325 265 000 EUR (ukrep 8), ni bil v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Javni organi uresničujejo politiko regionalnega razvoja, vlagatelji v tržnem gospodarstvu pa ne bi izvedli zadevnih ukrepov v korist podjetij v težavah, saj bi to močno škodilo njihovim finančnim interesom. Poleg tega Komisija meni, da cilj politike regionalnega razvoja ni ponovno vzpostaviti uspešno poslovanje podjetij v težavah. Meni tudi, da pogoji, ki bi izključili obstoj državne pomoči, kot je navedeno v Obvestilu Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (148) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o poroštvih), niso izpolnjeni. Upravičenci so bili podjetja v težavah, poroštvo je pokrivalo 100 % posojila in ni bilo poroštvene premije za državo, ki bi temeljila na tveganju neplačila posojila s poroštvom. Zaradi velikih finančnih težav upravičencev (NG, MSR in CMHN) ob odobritvi zadevnega poroštva (glej preglednice 11–13) Komisija meni, da noben upnik na trgu upravičencem ne bi dal poroštva pod navedenimi pogoji. Komisija nima informacij o tem, ali je bilo poroštvo uveljavljeno. Na podlagi navedenega meni, da ukrep 9 pomeni državno pomoč. Zneski pomoči, ki so jih podjetja NG, MSR in CMHN prejela od zvezne dežele prek poroštva, so enaki zneskom pripadajočih posojil (ukrep 8), tj. 96 574 200 EUR in 113 590 800 EUR v primeru podjetja NG, 92 000 000 EUR v primeru podjetja MSR ter 23 100 000 EUR v primeru podjetja CMHN. |
| --- | --- |

(200)

Ukrep 9, tj. poroštvo za posojilo banke ISB v višini 325 265 000 EUR (ukrep 8), ni bil v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Javni organi uresničujejo politiko regionalnega razvoja, vlagatelji v tržnem gospodarstvu pa ne bi izvedli zadevnih ukrepov v korist podjetij v težavah, saj bi to močno škodilo njihovim finančnim interesom. Poleg tega Komisija meni, da cilj politike regionalnega razvoja ni ponovno vzpostaviti uspešno poslovanje podjetij v težavah. Meni tudi, da pogoji, ki bi izključili obstoj državne pomoči, kot je navedeno v Obvestilu Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (148) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o poroštvih), niso izpolnjeni. Upravičenci so bili podjetja v težavah, poroštvo je pokrivalo 100 % posojila in ni bilo poroštvene premije za državo, ki bi temeljila na tveganju neplačila posojila s poroštvom. Zaradi velikih finančnih težav upravičencev (NG, MSR in CMHN) ob odobritvi zadevnega poroštva (glej preglednice 11–13) Komisija meni, da noben upnik na trgu upravičencem ne bi dal poroštva pod navedenimi pogoji. Komisija nima informacij o tem, ali je bilo poroštvo uveljavljeno. Na podlagi navedenega meni, da ukrep 9 pomeni državno pomoč. Zneski pomoči, ki so jih podjetja NG, MSR in CMHN prejela od zvezne dežele prek poroštva, so enaki zneskom pripadajočih posojil (ukrep 8), tj. 96 574 200 EUR in 113 590 800 EUR v primeru podjetja NG, 92 000 000 EUR v primeru podjetja MSR ter 23 100 000 EUR v primeru podjetja CMHN.

Ukrep 9

148

| (201) | V zvezi z ukrepom 10 (poslovni najem kompleksa Nürburgring s strani podjetja NAG) Komisija ugotavlja, da lahko razpisni postopek na splošno izključi prednost za najemnika. Vendar v obravnavanem primeru ni bilo razpisnega postopka za izbiro upravljavca posodobljenega kompleksa. Kljub temu je najnižja najemnina po najemni pogodbi, razen za prva tri leta najema (tj. od 1. maja 2010 do 30. aprila 2013), znotraj razpona najnižjih in najvišjih letnih najemnin na trgu, ki so bile opredeljene v strokovnem mnenju z dne 29. septembra 2011. Najemnina EBITDA je celo višja od najvišje letne najemnine na trgu, opredeljene v navedenem strokovnem mnenju, razen za drugo leto najema. Komisija zato ugotavlja, da strokovno mnenje z dne 29. septembra 2011 kaže, da bi lahko bila najnižja najemnina v višini 15 milijonov EUR za obdobje od 1. maja 2013 skladna s tržnimi pravili, saj je bila znotraj razpona tržnih ravni najemnin, zato ne bi pomenila selektivne prednosti za podjetje NG. Vendar je najem dejansko trajal samo od 1. maja 2010 do 31. oktobra 2012. Najnižja najemnina, opredeljena v strokovnem mnenju, in najnižja najemnina, določena v najemni pogodbi, sta prikazani v preglednici 16.

  Preglednica 16


  Najnižja najemnina za Nürburgring | 1.5.2010–30.4.2011 | 1.5.2011–30.4.2012 | 1.5.2012–30.4.2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| strokovno mnenje | 1,6 milijona EUR | 12 milijonov EUR | 12,3 milijona EUR |
| najemna pogodba | 0 EUR | 5 milijonov EUR | 11,5 milijona EUR |

(201)

V zvezi z ukrepom 10 (poslovni najem kompleksa Nürburgring s strani podjetja NAG) Komisija ugotavlja, da lahko razpisni postopek na splošno izključi prednost za najemnika. Vendar v obravnavanem primeru ni bilo razpisnega postopka za izbiro upravljavca posodobljenega kompleksa. Kljub temu je najnižja najemnina po najemni pogodbi, razen za prva tri leta najema (tj. od 1. maja 2010 do 30. aprila 2013), znotraj razpona najnižjih in najvišjih letnih najemnin na trgu, ki so bile opredeljene v strokovnem mnenju z dne 29. septembra 2011. Najemnina EBITDA je celo višja od najvišje letne najemnine na trgu, opredeljene v navedenem strokovnem mnenju, razen za drugo leto najema. Komisija zato ugotavlja, da strokovno mnenje z dne 29. septembra 2011 kaže, da bi lahko bila najnižja najemnina v višini 15 milijonov EUR za obdobje od 1. maja 2013 skladna s tržnimi pravili, saj je bila znotraj razpona tržnih ravni najemnin, zato ne bi pomenila selektivne prednosti za podjetje NG. Vendar je najem dejansko trajal samo od 1. maja 2010 do 31. oktobra 2012. Najnižja najemnina, opredeljena v strokovnem mnenju, in najnižja najemnina, določena v najemni pogodbi, sta prikazani v preglednici 16.

ukrepom 10

Preglednica 16

Preglednica 16

Najnižja najemnina za Nürburgring

Najnižja najemnina za Nürburgring

1.5.2010–30.4.2011

1.5.2011–30.4.2012

1.5.2012–30.4.2013

strokovno mnenje

1,6 milijona EUR

12 milijonov EUR

12,3 milijona EUR

najemna pogodba

0 EUR

5 milijonov EUR

11,5 milijona EUR

Ob upoštevanju navedenega Komisija meni, da je letna najemnina za obdobje od 1. maja 2010 do 31. oktobra 2012 vključevala selektivno prednost za podjetje NAG, ki je bila enaka razliki med (a) najemnino, ki bi se morala zaračunati glede na strokovno mnenje, in (b) najemnino, ki je bila določena v najemni pogodbi. Komisija ugotavlja, da obstaja pomoč v znesku 9 milijonov EUR, tj. razlika med navedenima točkama (a) in (b) (za tretje leto se izračuna samo polovica navedene razlike, saj je najemna pogodba prenehala 31. oktobra 2012, tj. sredi tretjega leta) (149).

149

| (202) | V zvezi z ukrepom 11 (posojila, ki jih je podjetje RIM odobrilo podjetju MSR prek podjetja Mediinvest in v primeru enega posojila tudi prek podjetja PNG kot posrednika), s katerim se je financiral II. del projekta „Nürburgring 2009“, Nemčija sama navaja, da ni bilo mogoče najti zasebnih vlagateljev, ki bi financirali II. del projekta. Poleg tega je iz mnenja računskega sodišča zvezne dežele razvidno, da morebitni vlagatelji projekta niso šteli za izvedljivega pod tržnimi pogoji. Več zasebnih upravljavcev zabaviščnih parkov je dejansko zavrnilo svoje sodelovanje v projektu. Brez povezanega poroštva (ukrep 12) bi lahko zagotovitev posojila podjetjem v takih težavah, ki jih noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, vključevala prednost za ta podjetja, ki bi bila enaka znesku posojil. Vendar v tem konkretnem primeru pomoč vključuje samo poroštvo (ukrep 12) in ne posojil (ukrep 11), saj Komisija ne more izključiti, da bi zasebni upnik podjetju MSR odobril posojila pod primerljivimi pogoji zaradi poroštva zvezne dežele (ukrep 12). Komisija ugotavlja, da podjetji Mediinvest in PNG nista bili dejanska prejemnika pomoči, ampak sta delovala zgolj kot posrednika, da bi posojila podjetja RIM dosegla podjetje MSR. Poleg tega je le podjetje Mediinvest z navedenimi storitvami ustvarilo dobiček, ki je ustrezal največ 4,3-odstotni razliki med obrestnimi merami (med posojili, ki jih je prejelo od podjetja RIM, in posojili, ki jih je odobrilo podjetju MSR), podjetje PNG pa ni imelo koristi od razlike med obrestnimi merami (posojilo, ki ga je podjetje PNG prejelo od podjetja Mediinvest, je imelo enako obrestno mero kot posojilo, ki ga je podjetje PNG odobrilo podjetju MSR). Poleg tega Komisija ob upoštevanju podatkov iz uvodnih izjav 32 do 34 in preglednice 14 ne more zaključiti, da sta podjetji Mediinvest in PNG za svoje storitve zaračunali obrestne mere, ki ne ustrezajo tržnim pogojem, ali da je razlika med obrestnimi merami, ki sta jo prejeli (največ 4,3 % za Mediinvest in 0 % za PNG), presegla tržne ravni. Na podlagi navedenega Komisija meni, da podjetji Mediinvest in PNG nista bili upravičenca ukrepa 11. |
| --- | --- |

(202)

V zvezi z ukrepom 11 (posojila, ki jih je podjetje RIM odobrilo podjetju MSR prek podjetja Mediinvest in v primeru enega posojila tudi prek podjetja PNG kot posrednika), s katerim se je financiral II. del projekta „Nürburgring 2009“, Nemčija sama navaja, da ni bilo mogoče najti zasebnih vlagateljev, ki bi financirali II. del projekta. Poleg tega je iz mnenja računskega sodišča zvezne dežele razvidno, da morebitni vlagatelji projekta niso šteli za izvedljivega pod tržnimi pogoji. Več zasebnih upravljavcev zabaviščnih parkov je dejansko zavrnilo svoje sodelovanje v projektu. Brez povezanega poroštva (ukrep 12) bi lahko zagotovitev posojila podjetjem v takih težavah, ki jih noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, vključevala prednost za ta podjetja, ki bi bila enaka znesku posojil. Vendar v tem konkretnem primeru pomoč vključuje samo poroštvo (ukrep 12) in ne posojil (ukrep 11), saj Komisija ne more izključiti, da bi zasebni upnik podjetju MSR odobril posojila pod primerljivimi pogoji zaradi poroštva zvezne dežele (ukrep 12). Komisija ugotavlja, da podjetji Mediinvest in PNG nista bili dejanska prejemnika pomoči, ampak sta delovala zgolj kot posrednika, da bi posojila podjetja RIM dosegla podjetje MSR. Poleg tega je le podjetje Mediinvest z navedenimi storitvami ustvarilo dobiček, ki je ustrezal največ 4,3-odstotni razliki med obrestnimi merami (med posojili, ki jih je prejelo od podjetja RIM, in posojili, ki jih je odobrilo podjetju MSR), podjetje PNG pa ni imelo koristi od razlike med obrestnimi merami (posojilo, ki ga je podjetje PNG prejelo od podjetja Mediinvest, je imelo enako obrestno mero kot posojilo, ki ga je podjetje PNG odobrilo podjetju MSR). Poleg tega Komisija ob upoštevanju podatkov iz uvodnih izjav 32 do 34 in preglednice 14 ne more zaključiti, da sta podjetji Mediinvest in PNG za svoje storitve zaračunali obrestne mere, ki ne ustrezajo tržnim pogojem, ali da je razlika med obrestnimi merami, ki sta jo prejeli (največ 4,3 % za Mediinvest in 0 % za PNG), presegla tržne ravni. Na podlagi navedenega Komisija meni, da podjetji Mediinvest in PNG nista bili upravičenca ukrepa 11.

ukrepom 11

| (203) | V zvezi z ukrepom 12, tj. poroštvo zvezne dežele banki ISB za tihe udeležbe podjetja RIM v podjetju Mediinvest (ukrep 11), Komisija meni, da je bil cilj te ureditve podjetju MSR omogočiti, da pridobi posojila, ki sestavljajo ukrep 11. Poleg tega je bilo podjetje MSR v času odobritve posojil v zelo slabem finančnem položaju. Noben zasebni vlagatelj ne bi zagotovil poroštva podjetju v tako slabem finančnem položaju. Komisija nima informacij o tem, ali je bilo poroštvo uveljavljeno. Na podlagi navedenega meni, da ukrep 12 pomeni državno pomoč. Znesek pomoči, ki ga je podjetje MSR prejelo od zvezne dežele prek poroštva, je enak znesku zadevnih posojil (ukrep 11), tj. 85 484 000 EUR. |
| --- | --- |

(203)

V zvezi z ukrepom 12, tj. poroštvo zvezne dežele banki ISB za tihe udeležbe podjetja RIM v podjetju Mediinvest (ukrep 11), Komisija meni, da je bil cilj te ureditve podjetju MSR omogočiti, da pridobi posojila, ki sestavljajo ukrep 11. Poleg tega je bilo podjetje MSR v času odobritve posojil v zelo slabem finančnem položaju. Noben zasebni vlagatelj ne bi zagotovil poroštva podjetju v tako slabem finančnem položaju. Komisija nima informacij o tem, ali je bilo poroštvo uveljavljeno. Na podlagi navedenega meni, da ukrep 12 pomeni državno pomoč. Znesek pomoči, ki ga je podjetje MSR prejelo od zvezne dežele prek poroštva, je enak znesku zadevnih posojil (ukrep 11), tj. 85 484 000 EUR.

ukrepom 12

| (204) | V zvezi z ukrepom 13 (nepovratna sredstva od davka na igre na srečo za spodbujanje turizma, ki jih je zvezna dežela dodelila podjetju NG) Komisija meni, da turistično politiko uresničujejo javni organi, vlagatelji v tržnem gospodarstvu pa ne bi izvedli zadevnih ukrepov v korist podjetij v težavah, saj bi to močno škodilo njihovim finančnim interesom. Poleg tega Komisija meni, da cilj turistične politike ni ponovno vzpostaviti uspešno poslovanje podjetij v težavah. Zato ob upoštevanju slabega finančnega stanja podjetja NG meni, da celotni znesek zadevnih ukrepov pomeni prednost za podjetje NG. Na kratko, davčni prihodki v višini 1,6 milijona EUR leta 2009, 3,2 milijona EUR leta 2010 in 3,2 milijona EUR leta 2011, ki so bili preneseni z zvezne dežele na podjetje NG, pomenijo pomoč v korist podjetja NG. |
| --- | --- |

(204)

V zvezi z ukrepom 13 (nepovratna sredstva od davka na igre na srečo za spodbujanje turizma, ki jih je zvezna dežela dodelila podjetju NG) Komisija meni, da turistično politiko uresničujejo javni organi, vlagatelji v tržnem gospodarstvu pa ne bi izvedli zadevnih ukrepov v korist podjetij v težavah, saj bi to močno škodilo njihovim finančnim interesom. Poleg tega Komisija meni, da cilj turistične politike ni ponovno vzpostaviti uspešno poslovanje podjetij v težavah. Zato ob upoštevanju slabega finančnega stanja podjetja NG meni, da celotni znesek zadevnih ukrepov pomeni prednost za podjetje NG. Na kratko, davčni prihodki v višini 1,6 milijona EUR leta 2009, 3,2 milijona EUR leta 2010 in 3,2 milijona EUR leta 2011, ki so bili preneseni z zvezne dežele na podjetje NG, pomenijo pomoč v korist podjetja NG.

ukrepom 13

| (205) | Za ukrep 14 (posojila zvezne dežele podjetju NG in podreditev dolgov) prav tako veljajo pojasnila glede ukrepa 13 v zvezi s turistično politiko. Poleg tega zagotovitev posojila podjetjem v takih težavah, ki jih noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, vključuje prednost za podjetja, ki je enaka znesku posojila. Zato posojila v znesku 20 milijonov EUR z dne 21. avgusta 2007, 10 milijonov EUR z dne 22. decembra 2009, 4,65 milijona EUR z dne 28. decembra 2010 in 3,2 milijona EUR z dne 26. aprila 2011 ter dodatno posojilo v znesku 4,95 milijona EUR z dne 9. decembra 2011, ki jih je zvezna dežela odobrila podjetju NG, pomenijo pomoč, ki je enaka znesku posojil. |
| --- | --- |

(205)

Za ukrep 14 (posojila zvezne dežele podjetju NG in podreditev dolgov) prav tako veljajo pojasnila glede ukrepa 13 v zvezi s turistično politiko. Poleg tega zagotovitev posojila podjetjem v takih težavah, ki jih noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, vključuje prednost za podjetja, ki je enaka znesku posojila. Zato posojila v znesku 20 milijonov EUR z dne 21. avgusta 2007, 10 milijonov EUR z dne 22. decembra 2009, 4,65 milijona EUR z dne 28. decembra 2010 in 3,2 milijona EUR z dne 26. aprila 2011 ter dodatno posojilo v znesku 4,95 milijona EUR z dne 9. decembra 2011, ki jih je zvezna dežela odobrila podjetju NG, pomenijo pomoč, ki je enaka znesku posojil.

ukrep 14

| (206) | Zvezna dežela je 29. avgusta 2007 razglasila podreditev dolgov v zvezi z navedenim posojilom v znesku 20 milijonov EUR, da bi preprečila insolventnost podjetja NG, pri čemer je svoje terjatve do podjetja NG prestavila na zadnje mesto na seznamu terjatev vseh upnikov do podjetja NG. Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da je podreditev (del ukrepa 14) prednost, ločena od posojila v znesku 20 milijonov EUR, ki je tudi del ukrepa 14, saj je podreditev bistveno zmanjšala možnost zvezne dežele za uspešno izterjavo svojih terjatev do podjetja NG. Znesek ukrepa je enak znesku podrejenega posojila, saj je podjetju NG omogočil, da se izogne odplačilu podrejenega posojila v znesku 20 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(206)

Zvezna dežela je 29. avgusta 2007 razglasila podreditev dolgov v zvezi z navedenim posojilom v znesku 20 milijonov EUR, da bi preprečila insolventnost podjetja NG, pri čemer je svoje terjatve do podjetja NG prestavila na zadnje mesto na seznamu terjatev vseh upnikov do podjetja NG. Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da je podreditev (del ukrepa 14) prednost, ločena od posojila v znesku 20 milijonov EUR, ki je tudi del ukrepa 14, saj je podreditev bistveno zmanjšala možnost zvezne dežele za uspešno izterjavo svojih terjatev do podjetja NG. Znesek ukrepa je enak znesku podrejenega posojila, saj je podjetju NG omogočil, da se izogne odplačilu podrejenega posojila v znesku 20 milijonov EUR.

| (207) | Kar zadeva ukrep 15 (prevzem delnic podjetja MSR s strani podjetij NG in RIM), je bilo podjetje MSR v času ukrepa v težavah, kar pomeni, da je ustvarjalo izgube. To pa pomeni, da je bil znesek, ki je izhajal iz njegovega poslovanja in je bil dan na voljo delničarjem, negativen. V tem smislu je bila vrednost vsake delnice podjetja MSR, ki je temeljila na njegovem poslovanju, negativna. Z drugimi besedami, morebitni vlagatelj v podjetje MSR bi dejansko zahteval, da se mu izplača znesek, ki ustreza izgubam podjetja MSR, ki izhajajo iz poslovanja podjetja in so izražene v vsaki od njegovih delnic. Jasno je, da sta podjetji NG in RIM z nakupom podjetja MSR nameravali podpreti to podjetje. Vendar sprememba lastnika sama po sebi ne vključuje pomoči podjetju MSR. Ukrepi, ki bi sledili spremembi lastništva (npr. posojila podjetja NG podjetju MSR), pa bi vključevali pomoč podjetju MSR. Pravna oblika podjetja MSR je taka, da delničarji niso odgovorni za obveznosti podjetja, prodaja podjetja MSR podjetjema NG in RIM s strani njegovih prejšnjih lastnikov pa vključuje samo simbolično ceno, ki je bila plačana prodajalcem in je ustrezala prodajni ceni, tj. 3 EUR. Zato Komisija meni, da cena 1 EUR na delnico ne pomeni gospodarske prednosti za prodajalce delnic podjetja MSR, tj. podjetja Mediinvest, Geisler & Trimmel in Weber. |
| --- | --- |

(207)

Kar zadeva ukrep 15 (prevzem delnic podjetja MSR s strani podjetij NG in RIM), je bilo podjetje MSR v času ukrepa v težavah, kar pomeni, da je ustvarjalo izgube. To pa pomeni, da je bil znesek, ki je izhajal iz njegovega poslovanja in je bil dan na voljo delničarjem, negativen. V tem smislu je bila vrednost vsake delnice podjetja MSR, ki je temeljila na njegovem poslovanju, negativna. Z drugimi besedami, morebitni vlagatelj v podjetje MSR bi dejansko zahteval, da se mu izplača znesek, ki ustreza izgubam podjetja MSR, ki izhajajo iz poslovanja podjetja in so izražene v vsaki od njegovih delnic. Jasno je, da sta podjetji NG in RIM z nakupom podjetja MSR nameravali podpreti to podjetje. Vendar sprememba lastnika sama po sebi ne vključuje pomoči podjetju MSR. Ukrepi, ki bi sledili spremembi lastništva (npr. posojila podjetja NG podjetju MSR), pa bi vključevali pomoč podjetju MSR. Pravna oblika podjetja MSR je taka, da delničarji niso odgovorni za obveznosti podjetja, prodaja podjetja MSR podjetjema NG in RIM s strani njegovih prejšnjih lastnikov pa vključuje samo simbolično ceno, ki je bila plačana prodajalcem in je ustrezala prodajni ceni, tj. 3 EUR. Zato Komisija meni, da cena 1 EUR na delnico ne pomeni gospodarske prednosti za prodajalce delnic podjetja MSR, tj. podjetja Mediinvest, Geisler & Trimmel in Weber.

ukrep 15

| (208) | Ukrep 16 vključuje delničarsko posojilo in subvencijo zvezne dežele podjetju NG za dirke formule 1. Zvezna dežela je iz združenih likvidnih sredstev podjetju NG v obdobju 2003–2007 zagotovila 24 978 808 EUR, leta 2009 pa 15 426 562 EUR (ukrep 3). Za refinanciranje teh zneskov je podjetju NG leta 2011 odobrila brezobrestno posojilo v višini 40 405 000 EUR. Poleg tega je podjetje NG julija 2011 prejelo subvencijo iz proračuna zvezne dežele v višini 13,5 milijonov EUR. V zvezi s to javno subvencijo je prednost za podjetje NG očitna, saj je podjetje oproščeno bremena, ki bi ga moralo običajno nositi. Posojilo ni v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Zagotovitev posojila podjetju v takih težavah, ki ga noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, vključuje prednost za podjetje, ki je enaka znesku posojila. Zato je prednost, ki jo je zvezna dežela 11. januarja 2011 zagotovila podjetju NG prek posojila v višini 40 405 000 EUR, enaka 40 405 000 EUR. Prednost, ki jo je zvezna dežela julija 2011 zagotovila podjetju NG prek subvencije v višini 13,5 milijona EUR, je enaka znesku subvencije, tj. 13,5 milijona EUR. |
| --- | --- |

(208)

Ukrep 16 vključuje delničarsko posojilo in subvencijo zvezne dežele podjetju NG za dirke formule 1. Zvezna dežela je iz združenih likvidnih sredstev podjetju NG v obdobju 2003–2007 zagotovila 24 978 808 EUR, leta 2009 pa 15 426 562 EUR (ukrep 3). Za refinanciranje teh zneskov je podjetju NG leta 2011 odobrila brezobrestno posojilo v višini 40 405 000 EUR. Poleg tega je podjetje NG julija 2011 prejelo subvencijo iz proračuna zvezne dežele v višini 13,5 milijonov EUR. V zvezi s to javno subvencijo je prednost za podjetje NG očitna, saj je podjetje oproščeno bremena, ki bi ga moralo običajno nositi. Posojilo ni v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Zagotovitev posojila podjetju v takih težavah, ki ga noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, vključuje prednost za podjetje, ki je enaka znesku posojila. Zato je prednost, ki jo je zvezna dežela 11. januarja 2011 zagotovila podjetju NG prek posojila v višini 40 405 000 EUR, enaka 40 405 000 EUR. Prednost, ki jo je zvezna dežela julija 2011 zagotovila podjetju NG prek subvencije v višini 13,5 milijona EUR, je enaka znesku subvencije, tj. 13,5 milijona EUR.

Ukrep 16

| (209) | Nemčija je v zvezi s koncesijsko pogodbo za formulo 1 (ukrep 17) trdila, da organizacija dirk formule 1 pomeni ukrep pomoči, ki je skladen s pravili o storitvah splošnega gospodarskega pomena. Vendar Nemčija ne trdi, da je bil ukrep nadomestilo, ki ne vključuje pomoči in izpolnjuje vse zahteve iz sodbe v zadevi Altmark. Poleg tega Nemčija ni zagotovila dokazov, da je bila koncesijska dajatev določena na tržni ravni na podlagi strokovnega mnenja ali tržnega poročila ali da je objavila razpis za dodelitev koncesije. Ker ni elementov, ki bi dokazovali skladnost ukrepa s tržnimi pravili, Komisija meni, da koncesijska pogodba pomeni prednost za podjetje NAG. Znesek pomoči, ki ga vsebuje ta ukrep, bi bil načeloma enak razliki med koncesijsko dajatvijo in tržno vrednostjo koncesije. Vendar Komisija ugotavlja, da zadevna državna pomoč ni bila uresničena, saj po navedbah Nemčije plačila po pogodbi niso bila izvedena, zato zneska pomoči ni mogoče določiti. |
| --- | --- |

(209)

Nemčija je v zvezi s koncesijsko pogodbo za formulo 1 (ukrep 17) trdila, da organizacija dirk formule 1 pomeni ukrep pomoči, ki je skladen s pravili o storitvah splošnega gospodarskega pomena. Vendar Nemčija ne trdi, da je bil ukrep nadomestilo, ki ne vključuje pomoči in izpolnjuje vse zahteve iz sodbe v zadevi Altmark. Poleg tega Nemčija ni zagotovila dokazov, da je bila koncesijska dajatev določena na tržni ravni na podlagi strokovnega mnenja ali tržnega poročila ali da je objavila razpis za dodelitev koncesije. Ker ni elementov, ki bi dokazovali skladnost ukrepa s tržnimi pravili, Komisija meni, da koncesijska pogodba pomeni prednost za podjetje NAG. Znesek pomoči, ki ga vsebuje ta ukrep, bi bil načeloma enak razliki med koncesijsko dajatvijo in tržno vrednostjo koncesije. Vendar Komisija ugotavlja, da zadevna državna pomoč ni bila uresničena, saj po navedbah Nemčije plačila po pogodbi niso bila izvedena, zato zneska pomoči ni mogoče določiti.

ukrep 17

Ukrepi, zajeti v sklepu z dne 7. avgusta 2012

Ukrepi, zajeti v sklepu z dne 7. avgusta 2012

| (210) | V nasprotju z mnenjem Nemčije Komisija meni, da odložitev plačila obresti (ukrep 18) ni v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in zato pomeni gospodarsko prednost, zlasti ob upoštevanju finančnega položaja podjetij NG, MSR in CMHN. Ta podjetja so bila v času izvedbe ukrepa dejansko v zelo slabem finančnem položaju, kot je bilo že navedeno. Odložitev plačila obresti v zvezi s posojilom podjetju v takih težavah, ki ga noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, vključuje prednost za podjetje, ki je enaka neporavnanemu znesku odloženega posojila. Zato odložitev plačila zneskov v višini 1,473 milijona EUR v primeru podjetja NG, 1,205 milijona EUR v primeru podjetja MSR in 303 000 EUR v primeru podjetja CMHN, ki jo je 15. maja 2012 odobrila banka ISB, vključuje pomoč tem podjetjem, ki je enaka znesku odloženih neporavnanih posojil. |
| --- | --- |

(210)

V nasprotju z mnenjem Nemčije Komisija meni, da odložitev plačila obresti (ukrep 18) ni v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in zato pomeni gospodarsko prednost, zlasti ob upoštevanju finančnega položaja podjetij NG, MSR in CMHN. Ta podjetja so bila v času izvedbe ukrepa dejansko v zelo slabem finančnem položaju, kot je bilo že navedeno. Odložitev plačila obresti v zvezi s posojilom podjetju v takih težavah, ki ga noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, vključuje prednost za podjetje, ki je enaka neporavnanemu znesku odloženega posojila. Zato odložitev plačila zneskov v višini 1,473 milijona EUR v primeru podjetja NG, 1,205 milijona EUR v primeru podjetja MSR in 303 000 EUR v primeru podjetja CMHN, ki jo je 15. maja 2012 odobrila banka ISB, vključuje pomoč tem podjetjem, ki je enaka znesku odloženih neporavnanih posojil.

ukrep 18

| (211) | V zvezi z državnim poroštvom in podreditvijo dolgov (ukrep 19) (a) Komisija glede državnega poroštva iz leta 2012 za terjatve v višini do 254 milijonov EUR (za posojilo v znesku 325 265 000 EUR) ugotavlja, da je bilo poroštvo odobreno z izjavo zvezne dežele, da bi se preprečila insolventnost podjetij NG, MSR in CMHN, ki so bila takrat v velikih težavah. Zato Komisija meni, da ta ukrep ni izpolnjeval pogojev iz obvestila o poroštvih, torej je upravičencem zagotovil prednost in zato pomeni državno pomoč, ter (b) zaradi podreditve terjatev zvezne dežele, ki izhajajo iz navedenega poroštva, iz leta 2012 so bile te terjatve prestavljene na zadnje mesto na seznamu terjatev vseh upnikov podjetij NG, MSR in CMHN. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da upnik v tržnem gospodarstvu ne bi sprejel take podreditve obstoječih terjatev do podjetij v hudih težavah, saj bi tak ukrep pomenil dejansko izgubo terjatev. Zato ugotavlja, da podreditev pomeni prednost. Meni tudi, da sta poroštvo in podreditev iz leta 2012 dodaten ukrep k poroštvu iz leta 2010. O poroštvu in podreditvi iz leta 2012 so se po lastni presoji odločili organi, da bi leta 2012 preprečili insolventnost podjetij NG, MSR in CMHN, to poroštvo in podreditev pa nista bila predvidena ali predpisana s poroštvom iz leta 2010. Znesek ukrepa je enak znesku povezanega dolga, tj. 254 milijonov EUR, na katerega sta se nanašala poroštvo in podreditev iz leta 2012. |
| --- | --- |

(211)

V zvezi z državnim poroštvom in podreditvijo dolgov (ukrep 19) (a) Komisija glede državnega poroštva iz leta 2012 za terjatve v višini do 254 milijonov EUR (za posojilo v znesku 325 265 000 EUR) ugotavlja, da je bilo poroštvo odobreno z izjavo zvezne dežele, da bi se preprečila insolventnost podjetij NG, MSR in CMHN, ki so bila takrat v velikih težavah. Zato Komisija meni, da ta ukrep ni izpolnjeval pogojev iz obvestila o poroštvih, torej je upravičencem zagotovil prednost in zato pomeni državno pomoč, ter (b) zaradi podreditve terjatev zvezne dežele, ki izhajajo iz navedenega poroštva, iz leta 2012 so bile te terjatve prestavljene na zadnje mesto na seznamu terjatev vseh upnikov podjetij NG, MSR in CMHN. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da upnik v tržnem gospodarstvu ne bi sprejel take podreditve obstoječih terjatev do podjetij v hudih težavah, saj bi tak ukrep pomenil dejansko izgubo terjatev. Zato ugotavlja, da podreditev pomeni prednost. Meni tudi, da sta poroštvo in podreditev iz leta 2012 dodaten ukrep k poroštvu iz leta 2010. O poroštvu in podreditvi iz leta 2012 so se po lastni presoji odločili organi, da bi leta 2012 preprečili insolventnost podjetij NG, MSR in CMHN, to poroštvo in podreditev pa nista bila predvidena ali predpisana s poroštvom iz leta 2010. Znesek ukrepa je enak znesku povezanega dolga, tj. 254 milijonov EUR, na katerega sta se nanašala poroštvo in podreditev iz leta 2012.

ukrep 19

| (212) | Komisija meni, da se navedeni ukrepi nanašajo na upravljanje kompleksa, ki se ne šteje za splošno infrastrukturo, in da ukrepi niso bili sprejeti na podlagi pričakovanj, da bo prispevek države zagotovil donos v skladu s tržnimi pogoji. Zato meni, da obstaja državna pomoč za izgradnjo in upravljanje navedenih objektov v korist njihovega upravljavca, tj. zlasti podjetja NG. |
| --- | --- |

(212)

Komisija meni, da se navedeni ukrepi nanašajo na upravljanje kompleksa, ki se ne šteje za splošno infrastrukturo, in da ukrepi niso bili sprejeti na podlagi pričakovanj, da bo prispevek države zagotovil donos v skladu s tržnimi pogoji. Zato meni, da obstaja državna pomoč za izgradnjo in upravljanje navedenih objektov v korist njihovega upravljavca, tj. zlasti podjetja NG.

| (213) | Komisija meni tudi, da je element državne pomoči enak razliki med primerno tržno vrednostjo posojila ali poroštva in dejansko ceno, ki je bila plačana za navedeni ukrep, ker pa so bili upravičenci do pomoči v tako hudih težavah, da na trgu ne bi našli nobenega financiranja, je prednost, ki izhaja iz pomoči, enaka skupnemu znesku zadevnih ukrepov. |
| --- | --- |

(213)

Komisija meni tudi, da je element državne pomoči enak razliki med primerno tržno vrednostjo posojila ali poroštva in dejansko ceno, ki je bila plačana za navedeni ukrep, ker pa so bili upravičenci do pomoči v tako hudih težavah, da na trgu ne bi našli nobenega financiranja, je prednost, ki izhaja iz pomoči, enaka skupnemu znesku zadevnih ukrepov.

(f)   Sklep o obstoju državne pomoči

Sklep o obstoju državne pomoči

| (214) | Ob upoštevanju navedenega Komisija meni, da del ukrepa 2 (posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo podjetju FZS) ter ukrepi 8, 11 in 15 ne pomenijo pomoči, ukrep 1, del ukrepa 2 (posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo podjetjem EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB in BWN2) ter ukrepi 3 do 7, 9, 10, 12, 13, 14 in 16 do 19 pa pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(214)

Ob upoštevanju navedenega Komisija meni, da del ukrepa 2 (posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo podjetju FZS) ter ukrepi 8, 11 in 15 ne pomenijo pomoči, ukrep 1, del ukrepa 2 (posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo podjetjem EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB in BWN2) ter ukrepi 3 do 7, 9, 10, 12, 13, 14 in 16 do 19 pa pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

5.3   NEZAKONITA POMOČ

| (215) | Ukrep 1, del ukrepa 2 (posojila podjetja NG podjetjem EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB in BWN2) ter ukrepi 3–7, 9, 10, 12–14 in 16–19, ki pomenijo pomoč, so bili dodeljeni v nasprotju z obveznostma priglasitve in mirovanja iz člena 108(3) PDEU. Zato Komisija meni, da ti ukrepi pomenijo nezakonito državno pomoč. |
| --- | --- |

(215)

Ukrep 1, del ukrepa 2 (posojila podjetja NG podjetjem EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB in BWN2) ter ukrepi 3–7, 9, 10, 12–14 in 16–19, ki pomenijo pomoč, so bili dodeljeni v nasprotju z obveznostma priglasitve in mirovanja iz člena 108(3) PDEU. Zato Komisija meni, da ti ukrepi pomenijo nezakonito državno pomoč.

5.4   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

| (216) | Ker nekateri ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, je treba njihovo združljivost oceniti ob upoštevanju izjem iz odstavkov 2 in 3 navedenega člena. |
| --- | --- |

(216)

Ker nekateri ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, je treba njihovo združljivost oceniti ob upoštevanju izjem iz odstavkov 2 in 3 navedenega člena.

| (217) | V skladu s sodno prakso Sodišča so države članice tiste, ki morajo uveljavljati morebitne razloge za združljivost in dokazati, da so pogoji za takšno združljivost izpolnjeni (150). |
| --- | --- |

(217)

V skladu s sodno prakso Sodišča so države članice tiste, ki morajo uveljavljati morebitne razloge za združljivost in dokazati, da so pogoji za takšno združljivost izpolnjeni (150).

150

| (218) | Glede na to, da ukrepi pomenijo državno pomoč in da so bila podjetja NG, MSR in CMHN podjetja v težavah od leta 2002, 2007 oziroma 2008, Komisija ugotavlja, da bi bilo treba združljivost zadevnih ukrepov oceniti samo v skladu s členom 107(3)(c) PDEU in zlasti v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje. V skladu s točko 20 smernic za reševanje in prestrukturiranje „se [podjetje v težavah,] dokler ni zagotovljena njegova sposobnost preživetja, [...] toliko časa ne more šteti k ustreznim instrumentom za pospeševanje drugih ciljev javne politike. Posledično Komisija meni, da lahko zgolj ob izpolnjevanju pogojev, opredeljenih v teh smernicah, pomoč podjetjem v težavah prispeva k razvoju gospodarskih dejavnosti, ne da bi ob tem škodila trgovini v tolikšni meri, ki je v nasprotju z interesom Skupnosti“. V nasprotju s trditvami Nemčije izjema iz člena 106(2) PDEU v obravnavanem primeru ne velja, saj dejavnosti, za katere je bila dodeljena pomoč, ni mogoče šteti za storitve splošnega gospodarskega pomena, ker očitno pomenijo dejavnosti komercialnega značaja, ki se izvajajo v sektorjih, v katerih vlada konkurenca. Izjema iz člena 107(3)(b) PDEU prav tako ne velja, saj projekta in podjetij, ki so prejeli podporo prek obravnavanih ukrepov, ni mogoče šteti za pomemben projekt skupnega evropskega interesa, v nemškem gospodarstvu pa ni bilo resne motnje. Poleg tega v tem primeru ne velja niti izjema iz člena 107(3)(d) PDEU, saj dejavnosti, za katere je bila dodeljena pomoč, očitno niso povezane s kulturo ali ohranjanjem kulturne dediščine. |
| --- | --- |

(218)

Glede na to, da ukrepi pomenijo državno pomoč in da so bila podjetja NG, MSR in CMHN podjetja v težavah od leta 2002, 2007 oziroma 2008, Komisija ugotavlja, da bi bilo treba združljivost zadevnih ukrepov oceniti samo v skladu s členom 107(3)(c) PDEU in zlasti v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje. V skladu s točko 20 smernic za reševanje in prestrukturiranje „se [podjetje v težavah,] dokler ni zagotovljena njegova sposobnost preživetja, [...] toliko časa ne more šteti k ustreznim instrumentom za pospeševanje drugih ciljev javne politike. Posledično Komisija meni, da lahko zgolj ob izpolnjevanju pogojev, opredeljenih v teh smernicah, pomoč podjetjem v težavah prispeva k razvoju gospodarskih dejavnosti, ne da bi ob tem škodila trgovini v tolikšni meri, ki je v nasprotju z interesom Skupnosti“. V nasprotju s trditvami Nemčije izjema iz člena 106(2) PDEU v obravnavanem primeru ne velja, saj dejavnosti, za katere je bila dodeljena pomoč, ni mogoče šteti za storitve splošnega gospodarskega pomena, ker očitno pomenijo dejavnosti komercialnega značaja, ki se izvajajo v sektorjih, v katerih vlada konkurenca. Izjema iz člena 107(3)(b) PDEU prav tako ne velja, saj projekta in podjetij, ki so prejeli podporo prek obravnavanih ukrepov, ni mogoče šteti za pomemben projekt skupnega evropskega interesa, v nemškem gospodarstvu pa ni bilo resne motnje. Poleg tega v tem primeru ne velja niti izjema iz člena 107(3)(d) PDEU, saj dejavnosti, za katere je bila dodeljena pomoč, očitno niso povezane s kulturo ali ohranjanjem kulturne dediščine.

| (219) | Ustrezni pogoji iz smernic za reševanje in prestrukturiranje (oddelka 3.1. in 3.2.) glede pomoči za reševanje in/ali prestrukturiranje v obravnavanem primeru niso izpolnjeni. Ukrepi niso bili ukinjeni po šestih mesecih, Nemčija pa ni predložila načrta za prestrukturiranje v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje. Nazadnje, ni dokazov, da je bila pomoč omejena na najnižji potrebni znesek, zlasti prek znatnega lastnega prispevka upravičenca do pomoči. Nemški organi niso predložili niti načrta za likvidacijo. |
| --- | --- |

(219)

Ustrezni pogoji iz smernic za reševanje in prestrukturiranje (oddelka 3.1. in 3.2.) glede pomoči za reševanje in/ali prestrukturiranje v obravnavanem primeru niso izpolnjeni. Ukrepi niso bili ukinjeni po šestih mesecih, Nemčija pa ni predložila načrta za prestrukturiranje v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje. Nazadnje, ni dokazov, da je bila pomoč omejena na najnižji potrebni znesek, zlasti prek znatnega lastnega prispevka upravičenca do pomoči. Nemški organi niso predložili niti načrta za likvidacijo.

| (220) | Komisija ni našla nobenih drugih možnih razlogov za združljivost pomoči (151). V obravnavanem primeru so bili upravičenci ob dodelitvi ukrepov v težavah, zato je uporaba katere koli druge podlage za združljivost, razen smernic za reševanje in prestrukturiranje, izključena. |
| --- | --- |

(220)

Komisija ni našla nobenih drugih možnih razlogov za združljivost pomoči (151). V obravnavanem primeru so bili upravičenci ob dodelitvi ukrepov v težavah, zato je uporaba katere koli druge podlage za združljivost, razen smernic za reševanje in prestrukturiranje, izključena.

151

| (221) | Ob upoštevanju navedenega Komisija meni, da so ukrep 1, del ukrepa 2 (posojila podjetja NG podjetjem EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB in BWN2) ter ukrepi 3–7, 9, 10, 12–14 in 16–19 nezdružljivi s PDEU. |
| --- | --- |

(221)

Ob upoštevanju navedenega Komisija meni, da so ukrep 1, del ukrepa 2 (posojila podjetja NG podjetjem EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB in BWN2) ter ukrepi 3–7, 9, 10, 12–14 in 16–19 nezdružljivi s PDEU.

5.5   VRAČILO

| (222) | Komisija je v skladu s PDEU in ustaljeno sodno prakso Sodišča pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč, za katero je Komisija ugotovila, da je nezdružljiva z notranjim trgom (152). Prav tako Sodišče dosledno meni, da je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (153). V zvezi s tem je Sodišče odločilo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik odplača znesek, ki mu je bil dodeljen v okviru nezakonite pomoči, s čimer izgubi prednost, ki jo je užival glede na konkurente na trgu, ter se ponovno vzpostavijo razmere pred plačilom pomoči (154). |
| --- | --- |

(222)

Komisija je v skladu s PDEU in ustaljeno sodno prakso Sodišča pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč, za katero je Komisija ugotovila, da je nezdružljiva z notranjim trgom (152). Prav tako Sodišče dosledno meni, da je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (153). V zvezi s tem je Sodišče odločilo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik odplača znesek, ki mu je bil dodeljen v okviru nezakonite pomoči, s čimer izgubi prednost, ki jo je užival glede na konkurente na trgu, ter se ponovno vzpostavijo razmere pred plačilom pomoči (154).

152

153

154

| (223) | V skladu s sodno prakso člen 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (155) določa, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč[...]“. |
| --- | --- |

(223)

V skladu s sodno prakso člen 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (155) določa, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč[...]“.

155

| (224) | Ker zadevni ukrepi v nasprotju s členom 108 PDEU niso bili priglašeni Komisiji in jih je zato treba obravnavati kot nezakonito in nezdružljivo pomoč, je treba to pomoč vrniti, da se ponovno vzpostavijo razmere na trgu, kakršne so bile pred dodelitvijo pomoči. Vračilo pomoči bi moralo zato zajeti obdobje od datuma, ko je bila upravičencu dodeljena prednost, tj. ko mu je bila pomoč dana na voljo, do datuma njenega dejanskega vračila, zneskom, ki jih je treba vrniti, pa je treba prišteti obresti do datuma dejanskega vračila. |
| --- | --- |

(224)

Ker zadevni ukrepi v nasprotju s členom 108 PDEU niso bili priglašeni Komisiji in jih je zato treba obravnavati kot nezakonito in nezdružljivo pomoč, je treba to pomoč vrniti, da se ponovno vzpostavijo razmere na trgu, kakršne so bile pred dodelitvijo pomoči. Vračilo pomoči bi moralo zato zajeti obdobje od datuma, ko je bila upravičencu dodeljena prednost, tj. ko mu je bila pomoč dana na voljo, do datuma njenega dejanskega vračila, zneskom, ki jih je treba vrniti, pa je treba prišteti obresti do datuma dejanskega vračila.

| (225) | Komisija ugotavlja, da so nekateri upravičenci do pomoči (podjetja NG, MSR, CMHN, CST (156) in IPC) v postopku zaradi insolventnosti (157). V skladu z uveljavljeno sodno prakso dejstvo, da je upravičenec plačilno nesposoben ali v stečajnem postopku, ne vpliva na njegovo obveznost, da vrne nezakonito in nezdružljivo pomoč (158). Poleg tega v večini primerov, ki zadevajo plačilno nesposobnega upravičenca do pomoči, ni mogoče doseči vračila celotnega zneska nezakonite in nezdružljive pomoči (vključno z obrestmi), saj sredstva upravičenca ne zadostujejo za poravnavo vseh terjatev upnikov. Zato pogosto ni mogoče ponovno vzpostaviti predhodnega stanja na običajen način. Ker je končni cilj vračila ukinitev izkrivljanja konkurence, je Sodišče razsodilo, da se lahko v tovrstnih primerih likvidacija upravičenca šteje za sprejemljivo rešitev glede vračila (159). Komisija zato meni, da se lahko sklep, ki od države članice zahteva izterjavo nezakonite in nezdružljive pomoči od plačilno nesposobnega upravičenca, obravnava kot pravilno izvršen, ko se vrne celoten znesek pomoči ali, v primeru delnega vračila, ko se obveznost v zvezi z vračilom pomoči ustrezno vpiše na seznam terjatev in je podjetje likvidirano, njegova sredstva pa se prodajo pod tržnimi pogoji, kar pomeni dokončno prenehanje njegovih dejavnosti. Bolj na splošno bi bilo treba zagotoviti, da noben gospodarski subjekt ne bo imel koristi od nezakonite in nezdružljive pomoči po izbrisu upravičenca. |
| --- | --- |

(225)

Komisija ugotavlja, da so nekateri upravičenci do pomoči (podjetja NG, MSR, CMHN, CST (156) in IPC) v postopku zaradi insolventnosti (157). V skladu z uveljavljeno sodno prakso dejstvo, da je upravičenec plačilno nesposoben ali v stečajnem postopku, ne vpliva na njegovo obveznost, da vrne nezakonito in nezdružljivo pomoč (158). Poleg tega v večini primerov, ki zadevajo plačilno nesposobnega upravičenca do pomoči, ni mogoče doseči vračila celotnega zneska nezakonite in nezdružljive pomoči (vključno z obrestmi), saj sredstva upravičenca ne zadostujejo za poravnavo vseh terjatev upnikov. Zato pogosto ni mogoče ponovno vzpostaviti predhodnega stanja na običajen način. Ker je končni cilj vračila ukinitev izkrivljanja konkurence, je Sodišče razsodilo, da se lahko v tovrstnih primerih likvidacija upravičenca šteje za sprejemljivo rešitev glede vračila (159). Komisija zato meni, da se lahko sklep, ki od države članice zahteva izterjavo nezakonite in nezdružljive pomoči od plačilno nesposobnega upravičenca, obravnava kot pravilno izvršen, ko se vrne celoten znesek pomoči ali, v primeru delnega vračila, ko se obveznost v zvezi z vračilom pomoči ustrezno vpiše na seznam terjatev in je podjetje likvidirano, njegova sredstva pa se prodajo pod tržnimi pogoji, kar pomeni dokončno prenehanje njegovih dejavnosti. Bolj na splošno bi bilo treba zagotoviti, da noben gospodarski subjekt ne bo imel koristi od nezakonite in nezdružljive pomoči po izbrisu upravičenca.

156

157

158

159

| (226) | Vračilo zadeva tudi upravičence, ki niso v postopku zaradi insolventnosti, tj. NAG ter BikeWorld GmbH za BWN1, BWNB in BWN2 (podjetje BWN1 se je združilo s podjetjem BWNB, nato pa se je prevzemno podjetje BWNB preimenovalo v BWN2, to podjetje pa se je pozneje preimenovalo v BikeWorld GmbH). |
| --- | --- |

(226)

Vračilo zadeva tudi upravičence, ki niso v postopku zaradi insolventnosti, tj. NAG ter BikeWorld GmbH za BWN1, BWNB in BWN2 (podjetje BWN1 se je združilo s podjetjem BWNB, nato pa se je prevzemno podjetje BWNB preimenovalo v BWN2, to podjetje pa se je pozneje preimenovalo v BikeWorld GmbH).

| (227) | Komisija ugotavlja, da nekateri upravičenci do pomoči v času sprejetja tega sklepa ne obstajajo več (EWN, MAN, TTI, Camp4Fun in MIB). |
| --- | --- |

(227)

Komisija ugotavlja, da nekateri upravičenci do pomoči v času sprejetja tega sklepa ne obstajajo več (EWN, MAN, TTI, Camp4Fun in MIB).

| (228) | Podjetje EWN je prenehalo delovati 6. septembra 2011, MAN 29. avgusta 2013, Camp4Fun pa 1. marca 2010. Izbrisana so bila brez uradne likvidacije. Pri teh podjetjih obstaja gospodarska kontinuiteta med navedenimi podjetji kot upravičenci do pomoči in njihovim preostalim delničarjem, tj. NG. Ker je podjetje NG edini preostali delničar teh upravičencev do pomoči, je odgovoren za njihove dolgove, vključno z dolgovi, ki izhajajo iz državne pomoči. Podjetje NG je v likvidacijskem postopku, zato je treba zagotoviti, da se obveznosti v zvezi z vračilom pomoči ustrezno vpišejo na seznam terjatev do podjetja NG in da dejavnosti podjetja NG dokončno prenehajo. Zagotoviti bi bilo treba tudi, da po izbrisu podjetja NG noben gospodarski subjekt ne bo imel koristi od nezdružljive pomoči. Zato Komisija ugotavlja, da mora podjetje NG kot gospodarski naslednik upravičencev vrniti državno pomoč, ki jim je bila dodeljena. Ker je podjetje NG dajalec pomoči in gospodarski naslednik upravičencev do pomoči, mora vračilo v teh okoliščinah izvesti država. |
| --- | --- |

(228)

Podjetje EWN je prenehalo delovati 6. septembra 2011, MAN 29. avgusta 2013, Camp4Fun pa 1. marca 2010. Izbrisana so bila brez uradne likvidacije. Pri teh podjetjih obstaja gospodarska kontinuiteta med navedenimi podjetji kot upravičenci do pomoči in njihovim preostalim delničarjem, tj. NG. Ker je podjetje NG edini preostali delničar teh upravičencev do pomoči, je odgovoren za njihove dolgove, vključno z dolgovi, ki izhajajo iz državne pomoči. Podjetje NG je v likvidacijskem postopku, zato je treba zagotoviti, da se obveznosti v zvezi z vračilom pomoči ustrezno vpišejo na seznam terjatev do podjetja NG in da dejavnosti podjetja NG dokončno prenehajo. Zagotoviti bi bilo treba tudi, da po izbrisu podjetja NG noben gospodarski subjekt ne bo imel koristi od nezdružljive pomoči. Zato Komisija ugotavlja, da mora podjetje NG kot gospodarski naslednik upravičencev vrniti državno pomoč, ki jim je bila dodeljena. Ker je podjetje NG dajalec pomoči in gospodarski naslednik upravičencev do pomoči, mora vračilo v teh okoliščinah izvesti država.

| (229) | Podjetje MIB ni bilo likvidirano, ampak se je 6. septembra 2013 združilo s podjetjem NAG, zato ne obstaja več kot pravna oseba. Podjetje NAG je torej gospodarski naslednik podjetja MIB na podlagi prvega odstavka člena 2 nemškega zakona o preoblikovanju („Umwandlungsgesetz“), kot je navedeno v nemškem registru podjetij. Zato mora podjetje NAG kot gospodarski naslednik podjetja MIB vrniti pomoč. |
| --- | --- |

(229)

Podjetje MIB ni bilo likvidirano, ampak se je 6. septembra 2013 združilo s podjetjem NAG, zato ne obstaja več kot pravna oseba. Podjetje NAG je torej gospodarski naslednik podjetja MIB na podlagi prvega odstavka člena 2 nemškega zakona o preoblikovanju („Umwandlungsgesetz“), kot je navedeno v nemškem registru podjetij. Zato mora podjetje NAG kot gospodarski naslednik podjetja MIB vrniti pomoč.

Umwandlungsgesetz

| (230) | Podjetje TTI je bilo 4. decembra 2007 likvidirano v skladu z nemškim zakonom o družbah z omejeno odgovornostjo. Podjetje TTI je bilo družba z omejeno odgovornostjo („Gesellschaft mit beschränkter Haftung“). Podjetje je prenehalo delovati na podlagi sklepa delničarjev o likvidaciji. Edini preostali namen podjetja TTI je bil izvedba likvidacije. V skladu s členom 70 zakona o družbah z omejeno odgovornostjo je moral likvidacijski upravitelj „ustaviti tekoče poslovanje, izpolniti obveznosti podjetja, ki je prenehalo poslovati, izterjati terjatve tega podjetja, sredstva podjetja pa pretvoriti v denar [...]“. Preostala denarna sredstva so bila nato razdeljena med delničarje. Takrat je podjetje prenehalo delovati. Po navedbah Nemčije ni bilo pravnega nasledstva v smislu gospodarske kontinuitete, saj je bil denar razdeljen med delničarje, gospodarska dejavnost je prenehala, prenos poslovanja ali prevzem obveznosti s strani delničarjev pa ni bil izveden. Nemčija je navedla tudi, da sredstva podjetja TTI niso bila prodana v razpisnem postopku, saj so ta sredstva 12. marca 2004, ko se je začela likvidacija TTI, vključevala samo sredstva na računu v višini 19 777,39 EUR, zahtevke za vračilo davka v višini 1 222,01 EUR in obresti z bančnega računa v višini 30,69 EUR. Ker je bilo podjetje TTI likvidirano, kot je navedeno zgoraj, ni imelo gospodarskega naslednika, zlasti ker se gospodarska dejavnost po likvidaciji ni nadaljevala, delničarji pa niso prejeli sredstev ali operativnih elementov podjetja TTI, ampak samo zelo omejen znesek denarja. Glede na to, da se poslovanje podjetja TTI ni preneslo na drug subjekt, Komisija meni, da se državna pomoč, ki izhaja iz obravnavanega ukrepa, ni prenesla na nikogar drugega. V takem primeru je bilo podjetje že povsem likvidirano, vračilo pa postane brezpredmetno, saj upravičenec do pomoči ne obstaja več in nima gospodarskega naslednika. |
| --- | --- |

(230)

Podjetje TTI je bilo 4. decembra 2007 likvidirano v skladu z nemškim zakonom o družbah z omejeno odgovornostjo. Podjetje TTI je bilo družba z omejeno odgovornostjo („Gesellschaft mit beschränkter Haftung“). Podjetje je prenehalo delovati na podlagi sklepa delničarjev o likvidaciji. Edini preostali namen podjetja TTI je bil izvedba likvidacije. V skladu s členom 70 zakona o družbah z omejeno odgovornostjo je moral likvidacijski upravitelj „ustaviti tekoče poslovanje, izpolniti obveznosti podjetja, ki je prenehalo poslovati, izterjati terjatve tega podjetja, sredstva podjetja pa pretvoriti v denar [...]“. Preostala denarna sredstva so bila nato razdeljena med delničarje. Takrat je podjetje prenehalo delovati. Po navedbah Nemčije ni bilo pravnega nasledstva v smislu gospodarske kontinuitete, saj je bil denar razdeljen med delničarje, gospodarska dejavnost je prenehala, prenos poslovanja ali prevzem obveznosti s strani delničarjev pa ni bil izveden. Nemčija je navedla tudi, da sredstva podjetja TTI niso bila prodana v razpisnem postopku, saj so ta sredstva 12. marca 2004, ko se je začela likvidacija TTI, vključevala samo sredstva na računu v višini 19 777,39 EUR, zahtevke za vračilo davka v višini 1 222,01 EUR in obresti z bančnega računa v višini 30,69 EUR. Ker je bilo podjetje TTI likvidirano, kot je navedeno zgoraj, ni imelo gospodarskega naslednika, zlasti ker se gospodarska dejavnost po likvidaciji ni nadaljevala, delničarji pa niso prejeli sredstev ali operativnih elementov podjetja TTI, ampak samo zelo omejen znesek denarja. Glede na to, da se poslovanje podjetja TTI ni preneslo na drug subjekt, Komisija meni, da se državna pomoč, ki izhaja iz obravnavanega ukrepa, ni prenesla na nikogar drugega. V takem primeru je bilo podjetje že povsem likvidirano, vračilo pa postane brezpredmetno, saj upravičenec do pomoči ne obstaja več in nima gospodarskega naslednika.

Gesellschaft mit beschränkter Haftung

6.   PRESOJA GOSPODARSKE KONTINUITETE MED INSOLVENTNIMI PODJETJI IN KUPCEM SREDSTEV

PRESOJA GOSPODARSKE KONTINUITETE MED INSOLVENTNIMI PODJETJI IN KUPCEM SREDSTEV

6.1   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI V KORIST KUPCA SREDSTEV

| (231) | Če Komisija sprejme negativen sklep glede vračila nezdružljive pomoči, ki jo je prejelo podjetje, na podlagi členov 107 in 108 PDEU, mora zadevna država članica izterjati nezdružljivo pomoč. Obveznost vračila se lahko razširi na novo podjetje, na katero je zadevno podjetje preneslo del svojih sredstev ali mu jih prodalo, če se na podlagi strukture navedenega prenosa ali prodaje ugotovi, da obstaja gospodarska kontinuiteta med navedenima podjetjema. Kupec bi prejel državno pomoč tudi, če bi se sredstva prodala po ceni, nižji od njihove tržne vrednosti (tudi če ne bi bilo gospodarske kontinuitete). |
| --- | --- |

(231)

Če Komisija sprejme negativen sklep glede vračila nezdružljive pomoči, ki jo je prejelo podjetje, na podlagi členov 107 in 108 PDEU, mora zadevna država članica izterjati nezdružljivo pomoč. Obveznost vračila se lahko razširi na novo podjetje, na katero je zadevno podjetje preneslo del svojih sredstev ali mu jih prodalo, če se na podlagi strukture navedenega prenosa ali prodaje ugotovi, da obstaja gospodarska kontinuiteta med navedenima podjetjema. Kupec bi prejel državno pomoč tudi, če bi se sredstva prodala po ceni, nižji od njihove tržne vrednosti (tudi če ne bi bilo gospodarske kontinuitete).

| (232) | Da bi Komisija ugotovila, ali obstaja državna pomoč v korist kupca(-ev) sredstev, mora potrditi a) da so bila sredstva prodana po tržni ceni in b) da so izpolnjena druga merila, obravnavana v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(232)

Da bi Komisija ugotovila, ali obstaja državna pomoč v korist kupca(-ev) sredstev, mora potrditi a) da so bila sredstva prodana po tržni ceni in b) da so izpolnjena druga merila, obravnavana v nadaljevanju.

| (233) | Glede na sodbo Sodišča v zadevi Italija in SIM 2 proti Komisiji (160), na kateri temeljijo odločbe Komisije v zadevah Olympic Airlines, Alitalia in SERNAM (161), se gospodarska kontinuiteta med „starim“ subjektom in novimi strukturami ugotovi na podlagi sklopa kazalcev. Upoštevajo se lahko naslednji dejavniki: obseg prodanih sredstev (sredstva in obveznosti, kontinuiteta delovne sile, sredstva v paketu), prodajna cena, identiteta kupca(-ev), čas prodaje (po začetku predhodne ocene, formalnem postopku preiskave ali končnem sklepu) in ekonomski razlogi za transakcijo. Ta sklop kazalcev je potrdilo Splošno sodišče v svoji sodbi z dne 28. marca 2012 v zadevi Ryanair proti Komisiji (162), s katero je bila potrjena odločba v zvezi z družbo Alitalia. |
| --- | --- |

(233)

Glede na sodbo Sodišča v zadevi Italija in SIM 2 proti Komisiji (160), na kateri temeljijo odločbe Komisije v zadevah Olympic Airlines, Alitalia in SERNAM (161), se gospodarska kontinuiteta med „starim“ subjektom in novimi strukturami ugotovi na podlagi sklopa kazalcev. Upoštevajo se lahko naslednji dejavniki: obseg prodanih sredstev (sredstva in obveznosti, kontinuiteta delovne sile, sredstva v paketu), prodajna cena, identiteta kupca(-ev), čas prodaje (po začetku predhodne ocene, formalnem postopku preiskave ali končnem sklepu) in ekonomski razlogi za transakcijo. Ta sklop kazalcev je potrdilo Splošno sodišče v svoji sodbi z dne 28. marca 2012 v zadevi Ryanair proti Komisiji (162), s katero je bila potrjena odločba v zvezi z družbo Alitalia.

160

161

162

6.1.1   Obseg prodanih sredstev

Obseg prodanih sredstev

| (234) | Komisija ugotavlja, da sredstva, ki jih je prevzelo podjetje Capricorn, zajemajo vsa sredstva insolventnih podjetij NG, MSR in CMHN ter so povezana z glavnimi dejavnostmi teh podjetij. Vendar Komisija ugotavlja, da so bila sredstva podjetij NG, MSR in CMHN v okviru razpisnega postopka razdeljena na 11 posameznih skupin sredstev, vsi ponudniki pa so imeli možnost, da predložijo ponudbo za posamezna sredstva ali za eno, več ali vse skupine sredstev (glej točko 2.5). Te skupine so bile oblikovane ob upoštevanju pričakovane gospodarske uporabe sredstev, pričakovanih interesov vlagateljev in stroškov ločitve sredstev. Poleg tega stečajna upravitelja nista določila nobenih pogojev glede prihodnje uporabe sredstev. Komisija ugotavlja, da je odločitev, da se vsa sredstva prodajo enemu podjetju, sprejel trg, tj. gospodarski subjekti, ki so oddali ponudbe za nakup sredstev, in ne stečajna upravitelja ali Nemčija. Dejansko so imeli vsi ponudniki možnost, da predložijo ponudbo za eno od 11 posameznih skupin sredstev, za vsa sredstva ali za posamezna sredstva. Zaradi tržnih razlogov vrednost ponudb za posamezna sredstva ali skupine sredstev ni dosegla vrednosti najvišje ponudbe za vsa sredstva. Zdi se, da je to posledica gospodarske soodvisnosti različnih skupin sredstev: brez dirkališča hoteli ne bi uspešno poslovali, brez hotelov pa bi bila otežena donosna uporaba dirkališča za profesionalne dirke, rock koncerte in druge dejavnosti, ki privabljajo ljudi z velikega območja. |
| --- | --- |

(234)

Komisija ugotavlja, da sredstva, ki jih je prevzelo podjetje Capricorn, zajemajo vsa sredstva insolventnih podjetij NG, MSR in CMHN ter so povezana z glavnimi dejavnostmi teh podjetij. Vendar Komisija ugotavlja, da so bila sredstva podjetij NG, MSR in CMHN v okviru razpisnega postopka razdeljena na 11 posameznih skupin sredstev, vsi ponudniki pa so imeli možnost, da predložijo ponudbo za posamezna sredstva ali za eno, več ali vse skupine sredstev (glej točko 2.5). Te skupine so bile oblikovane ob upoštevanju pričakovane gospodarske uporabe sredstev, pričakovanih interesov vlagateljev in stroškov ločitve sredstev. Poleg tega stečajna upravitelja nista določila nobenih pogojev glede prihodnje uporabe sredstev. Komisija ugotavlja, da je odločitev, da se vsa sredstva prodajo enemu podjetju, sprejel trg, tj. gospodarski subjekti, ki so oddali ponudbe za nakup sredstev, in ne stečajna upravitelja ali Nemčija. Dejansko so imeli vsi ponudniki možnost, da predložijo ponudbo za eno od 11 posameznih skupin sredstev, za vsa sredstva ali za posamezna sredstva. Zaradi tržnih razlogov vrednost ponudb za posamezna sredstva ali skupine sredstev ni dosegla vrednosti najvišje ponudbe za vsa sredstva. Zdi se, da je to posledica gospodarske soodvisnosti različnih skupin sredstev: brez dirkališča hoteli ne bi uspešno poslovali, brez hotelov pa bi bila otežena donosna uporaba dirkališča za profesionalne dirke, rock koncerte in druge dejavnosti, ki privabljajo ljudi z velikega območja.

| (235) | Razen zahtev ustrezne nacionalne zakonodaje razpisna dokumentacija ali prodajna pogodba ne vsebujeta nobene posebne obveznosti v zvezi z zaposlenimi, npr. jamstva glede zaposlovanja, v skladu s katero bi se pogodbe o zaposlitvi prenesle na novega lastnika. V skladu z nemško zakonodajo se zaposleni samodejno prenesejo na kupca sredstev. Vendar lahko kupec v skladu s sodno prakso nemških delovnih sodišč (163) v primeru insolventnosti od stečajnega upravitelja zahteva, da odpove pogodbe o zaposlitvi. Zato se lahko kupec načeloma sam odloči, katerim zaposlenim bo ponudil novo zaposlitev. V obravnavanem primeru je podjetje Capricorn ocenilo svoje potrebe, da bi zagotovilo gospodarsko uspešno upravljanje pridobljenih sredstev in uspešno poslovanje, ter se odločilo, da 1. januarja 2015 (ko bo podjetje začelo upravljati pridobljena sredstva) ne bo sprejelo vseh zaposlenih, ki so jih zaposlovali prodajalci, ampak samo 85 %, tj. 253 od 297 zaposlenih. Vendar se zatrjuje, da potrjeno zaposlovanje obstoječega osebja ne pomeni kontinuitete poslovanja, saj se je lahko podjetje Capricorn svobodno odločilo, ali bo zaposlilo obstoječe osebje. Poleg tega se za leto 2014 načrtuje popolna reorganizacija strukture upravljanja in osebja. |
| --- | --- |

(235)

Razen zahtev ustrezne nacionalne zakonodaje razpisna dokumentacija ali prodajna pogodba ne vsebujeta nobene posebne obveznosti v zvezi z zaposlenimi, npr. jamstva glede zaposlovanja, v skladu s katero bi se pogodbe o zaposlitvi prenesle na novega lastnika. V skladu z nemško zakonodajo se zaposleni samodejno prenesejo na kupca sredstev. Vendar lahko kupec v skladu s sodno prakso nemških delovnih sodišč (163) v primeru insolventnosti od stečajnega upravitelja zahteva, da odpove pogodbe o zaposlitvi. Zato se lahko kupec načeloma sam odloči, katerim zaposlenim bo ponudil novo zaposlitev. V obravnavanem primeru je podjetje Capricorn ocenilo svoje potrebe, da bi zagotovilo gospodarsko uspešno upravljanje pridobljenih sredstev in uspešno poslovanje, ter se odločilo, da 1. januarja 2015 (ko bo podjetje začelo upravljati pridobljena sredstva) ne bo sprejelo vseh zaposlenih, ki so jih zaposlovali prodajalci, ampak samo 85 %, tj. 253 od 297 zaposlenih. Vendar se zatrjuje, da potrjeno zaposlovanje obstoječega osebja ne pomeni kontinuitete poslovanja, saj se je lahko podjetje Capricorn svobodno odločilo, ali bo zaposlilo obstoječe osebje. Poleg tega se za leto 2014 načrtuje popolna reorganizacija strukture upravljanja in osebja.

163

| (236) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da bo velika večina pogodb o organizaciji dogodkov, pomembnih za poslovanje, prenehala po sezoni 2014. Operativno podjetje, ki ga bo ustanovil kupec, se bo pogajalo in sklenilo nove pogodbe s strankami in dobavitelji za obdobje od 1. januarja 2015. V zvezi s tem bo poiskalo tudi nove pogodbene partnerje. Podjetje Capricorn namerava organizirati veliko dogodkov, namesto da bi dalo dirkališče v najem zunanjim organizatorjem. |
| --- | --- |

(236)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da bo velika večina pogodb o organizaciji dogodkov, pomembnih za poslovanje, prenehala po sezoni 2014. Operativno podjetje, ki ga bo ustanovil kupec, se bo pogajalo in sklenilo nove pogodbe s strankami in dobavitelji za obdobje od 1. januarja 2015. V zvezi s tem bo poiskalo tudi nove pogodbene partnerje. Podjetje Capricorn namerava organizirati veliko dogodkov, namesto da bi dalo dirkališče v najem zunanjim organizatorjem.

| (237) | Nazadnje, Komisija ugotavlja, da bo obseg dejavnosti, ki jih bo izvajalo podjetje Capricorn, precej drugačen od obsega dejavnosti skupine Nürburgring, kot je prikazano v nadaljevanju (glej zlasti točko 6.1.5.). |
| --- | --- |

(237)

Nazadnje, Komisija ugotavlja, da bo obseg dejavnosti, ki jih bo izvajalo podjetje Capricorn, precej drugačen od obsega dejavnosti skupine Nürburgring, kot je prikazano v nadaljevanju (glej zlasti točko 6.1.5.).

6.1.2   Prodajna cena

Prodajna cena

| (238) | Zaradi preprečitve gospodarske kontinuitete je treba sredstva v okviru razpisnega postopka prodati po tržni ceni. |
| --- | --- |

(238)

Zaradi preprečitve gospodarske kontinuitete je treba sredstva v okviru razpisnega postopka prodati po tržni ceni.

| (239) | Tržna cena je cena, za katero bi se lahko dogovoril zasebni vlagatelj, ki deluje pod tržnimi pogoji (164). |
| --- | --- |

(239)

Tržna cena je cena, za katero bi se lahko dogovoril zasebni vlagatelj, ki deluje pod tržnimi pogoji (164).

164

| (240) | Nemčija je sredstva prodala na podlagi odprtega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka, pogodba pa je bila sklenjena s ponudnikom, ki je predložil najvišjo ponudbo z varnim financiranjem. |
| --- | --- |

(240)

Nemčija je sredstva prodala na podlagi odprtega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka, pogodba pa je bila sklenjena s ponudnikom, ki je predložil najvišjo ponudbo z varnim financiranjem.

| (241) | Poziv k prijavi interesa za sredstva Nürburgringa ni vključeval nobenih omejitev glede strani, ki lahko predložijo ponudbe, zato je lahko kateri koli subjekt oddal ponudbo v razpisnem postopku. |
| --- | --- |

(241)

Poziv k prijavi interesa za sredstva Nürburgringa ni vključeval nobenih omejitev glede strani, ki lahko predložijo ponudbe, zato je lahko kateri koli subjekt oddal ponudbo v razpisnem postopku.

| (242) | Kar zadeva načelo preglednosti, so prodajalci vsem ponudnikom dali na voljo dovolj časa ter vse potrebne in podrobne informacije, da so lahko ustrezno ovrednotili sredstva. Glede na pismo podjetja KPMG z naslovom „Project RING – procedures for the submission of a final offer“ (Projekt RING – postopki za oddajo končne ponudbe), ki je bilo 17. oktobra 2013 poslano zainteresiranim vlagateljem, naj bi se ponudnikom, ki bodo predložili dokaz o varnem financiranju kupnine iz njihovih okvirnih ponudb, omogočil neomejen dostop do elektronske podatkovne sobe, udeležili naj bi se lahko sestanka z vodstvom podjetja NBG in dobili priložnost, da sodelujejo v strukturiranem postopku postavljanja vprašanj in dajanja odgovorov. Na drugi strani bi ponudniki, ki ne bodo predložili navedenih zagotovil in dokazov o potrebnem financiranju, dobili samo omejen dostop do elektronske podatkovne sobe in finančnih informativnih dokumentov prodajalcev, lahko bi se srečali s člani skupine, ki je pripravila te informativne dokumente, se udeležili obiska na kraju samem in sodelovali v predhodnih razpravah o osnutku pogodbe o nakupu sredstev. |
| --- | --- |

(242)

Kar zadeva načelo preglednosti, so prodajalci vsem ponudnikom dali na voljo dovolj časa ter vse potrebne in podrobne informacije, da so lahko ustrezno ovrednotili sredstva. Glede na pismo podjetja KPMG z naslovom „Project RING – procedures for the submission of a final offer“ (Projekt RING – postopki za oddajo končne ponudbe), ki je bilo 17. oktobra 2013 poslano zainteresiranim vlagateljem, naj bi se ponudnikom, ki bodo predložili dokaz o varnem financiranju kupnine iz njihovih okvirnih ponudb, omogočil neomejen dostop do elektronske podatkovne sobe, udeležili naj bi se lahko sestanka z vodstvom podjetja NBG in dobili priložnost, da sodelujejo v strukturiranem postopku postavljanja vprašanj in dajanja odgovorov. Na drugi strani bi ponudniki, ki ne bodo predložili navedenih zagotovil in dokazov o potrebnem financiranju, dobili samo omejen dostop do elektronske podatkovne sobe in finančnih informativnih dokumentov prodajalcev, lahko bi se srečali s člani skupine, ki je pripravila te informativne dokumente, se udeležili obiska na kraju samem in sodelovali v predhodnih razpravah o osnutku pogodbe o nakupu sredstev.

| (243) | Poleg tega so prodajalci (KPMG) v celotnem postopku stalno komunicirali s ponudniki, ki so se uvrstili v ustrezno fazo razpisnega postopka, da bi tem ponudnikom zagotovili vse ustrezne informacije in pojasnila, pri čemer so bila v obdobju od julija 2013 do aprila 2014 izmenjana navadna in elektronska pisma. V okviru te komunikacije so bili navedenim ponudnikom zagotovljeni odgovori na vprašanja ali obtožbe in vse informacije v zvezi z naslednjimi fazami razpisnega postopka. Podjetje KPGM je v tem okviru ponudnikom poslalo na primer naslednja navadna in elektronska pisma: (a) pismo z dne 19. julija 2013, v katerem so bili ponudniki obveščeni o postopkih za oddajo okvirne ponudbe; (b) pismo z dne 12. septembra 2013, v katerem so bili ponudniki obveščeni o podaljšanju roka za oddajo okvirnih ponudb; (c) elektronsko pismo z dne 19. septembra 2013, s katerim so bile enemu od ponudnikov (ADAC) zagotovljene posodobljene informacije o finančni uspešnosti kompleksa Nürburgring; (d) pismo z dne 17. oktobra 2013, v katerem je bil eden od ponudnikov ([tretji ponudnik]) obveščen o postopkih za oddajo končne ponudbe; (e) elektronsko pismo z dne 28. oktobra 2013, v katerem je bil eden od ponudnikov ([drugi ponudnik]) obveščen o vnaprej določenih datumih sestankov z deležniki; (f) pismo z dne 3. decembra 2013, v katerem je bil eden od ponudnikov ([...]) obveščen, da se njegova okvirna ponudba ne bo več upoštevala, saj so se strani, ki naj bi podprle njegovo ponudbo, umaknile, drugi finančni partnerji pa niso bili imenovani, zato se financiranje ponudbe ni štelo za varno, verjetnost sklenitve pogodbe pa je bila ocenjena kot nezadostna; (g) pismo z dne 11. decembra 2013, s katerim so bila enemu od ponudnikov ([tretji ponudnik]) zagotovljena izčrpna in jasna pojasnila glede pomislekov in obtožb, ki jih je zadevni ponudnik navedel v pismu z dne 9. decembra 2013 (dva dni prej); (h) pismo z dne 18. decembra 2013, s katerim so bila enemu od ponudnikov ([tretji ponudnik]) zagotovljena izčrpna in jasna pojasnila glede pomislekov in obtožb, ki jih je zadevni ponudnik navedel v pismu z dne 11. decembra 2013 (sedem dni prej); (i) elektronsko pismo z dne 18. februarja 2014, v katerem je bil eden od ponudnikov ([tretji ponudnik]) pozvan, naj predloži natančna pojasnila in potrdila v zvezi s svojo končno ponudbo, ki jo je poslal po elektronski pošti 17. februarja 2014 (en dan prej), in v katerem je bil navedeni ponudnik med drugim pozvan, naj predloži dokaze o zavezujoči finančni zavezi, npr. v obliki zavezujočega pisma o zavezi k financiranju, zagotovi več podrobnosti o predvidenem časovnem okviru, v katerem bo ponudnik pridobil manjkajoče finančne zaveze, in predloži oceno o tem, koliko časa bo potreboval za pripravo končne ponudbe v zvezi s poslovnimi pogoji, ter (j) elektronsko pismo z dne 9. aprila 2014, v katerem je bil eden od ponudnikov ([tretji ponudnik]) v odgovor na elektronsko pismo ponudnika z dne 2. aprila 2014 (sedem dni prej) obveščen, da podjetje KPMG še ni prejelo podrobnosti o predvideni strukturi financiranja navedenega ponudnika ali pisnega potrdila tretje osebe o financiranju njegove ponudbe. |
| --- | --- |

(243)

Poleg tega so prodajalci (KPMG) v celotnem postopku stalno komunicirali s ponudniki, ki so se uvrstili v ustrezno fazo razpisnega postopka, da bi tem ponudnikom zagotovili vse ustrezne informacije in pojasnila, pri čemer so bila v obdobju od julija 2013 do aprila 2014 izmenjana navadna in elektronska pisma. V okviru te komunikacije so bili navedenim ponudnikom zagotovljeni odgovori na vprašanja ali obtožbe in vse informacije v zvezi z naslednjimi fazami razpisnega postopka. Podjetje KPGM je v tem okviru ponudnikom poslalo na primer naslednja navadna in elektronska pisma: (a) pismo z dne 19. julija 2013, v katerem so bili ponudniki obveščeni o postopkih za oddajo okvirne ponudbe; (b) pismo z dne 12. septembra 2013, v katerem so bili ponudniki obveščeni o podaljšanju roka za oddajo okvirnih ponudb; (c) elektronsko pismo z dne 19. septembra 2013, s katerim so bile enemu od ponudnikov (ADAC) zagotovljene posodobljene informacije o finančni uspešnosti kompleksa Nürburgring; (d) pismo z dne 17. oktobra 2013, v katerem je bil eden od ponudnikov ([tretji ponudnik]) obveščen o postopkih za oddajo končne ponudbe; (e) elektronsko pismo z dne 28. oktobra 2013, v katerem je bil eden od ponudnikov ([drugi ponudnik]) obveščen o vnaprej določenih datumih sestankov z deležniki; (f) pismo z dne 3. decembra 2013, v katerem je bil eden od ponudnikov ([...]) obveščen, da se njegova okvirna ponudba ne bo več upoštevala, saj so se strani, ki naj bi podprle njegovo ponudbo, umaknile, drugi finančni partnerji pa niso bili imenovani, zato se financiranje ponudbe ni štelo za varno, verjetnost sklenitve pogodbe pa je bila ocenjena kot nezadostna; (g) pismo z dne 11. decembra 2013, s katerim so bila enemu od ponudnikov ([tretji ponudnik]) zagotovljena izčrpna in jasna pojasnila glede pomislekov in obtožb, ki jih je zadevni ponudnik navedel v pismu z dne 9. decembra 2013 (dva dni prej); (h) pismo z dne 18. decembra 2013, s katerim so bila enemu od ponudnikov ([tretji ponudnik]) zagotovljena izčrpna in jasna pojasnila glede pomislekov in obtožb, ki jih je zadevni ponudnik navedel v pismu z dne 11. decembra 2013 (sedem dni prej); (i) elektronsko pismo z dne 18. februarja 2014, v katerem je bil eden od ponudnikov ([tretji ponudnik]) pozvan, naj predloži natančna pojasnila in potrdila v zvezi s svojo končno ponudbo, ki jo je poslal po elektronski pošti 17. februarja 2014 (en dan prej), in v katerem je bil navedeni ponudnik med drugim pozvan, naj predloži dokaze o zavezujoči finančni zavezi, npr. v obliki zavezujočega pisma o zavezi k financiranju, zagotovi več podrobnosti o predvidenem časovnem okviru, v katerem bo ponudnik pridobil manjkajoče finančne zaveze, in predloži oceno o tem, koliko časa bo potreboval za pripravo končne ponudbe v zvezi s poslovnimi pogoji, ter (j) elektronsko pismo z dne 9. aprila 2014, v katerem je bil eden od ponudnikov ([tretji ponudnik]) v odgovor na elektronsko pismo ponudnika z dne 2. aprila 2014 (sedem dni prej) obveščen, da podjetje KPMG še ni prejelo podrobnosti o predvideni strukturi financiranja navedenega ponudnika ali pisnega potrdila tretje osebe o financiranju njegove ponudbe.

| (244) | Poleg tega dokazi, ki jih je predložila Nemčija, kažejo, da v nobeni fazi razpisnega postopka ni bilo diskriminacije med ponudniki. Kot je razvidno tudi iz uvodne izjave 235, so vsi ponudniki prejeli informacije in pojasnila o izbirnih merilih, pravilih in postopkih razpisa, rokih za oddajo okvirnih in končnih ponudb, podaljšanju teh rokov, finančnem položaju kompleksa Nürburgring in manjkajočih elementih okvirnih ali končnih ponudb ponudnikov ter odgovore na morebitna vprašanja ponudnikov. Hkrati ponudniki, ki so izpolnili izbirna merila razpisnega postopka, zlasti glede predložitve potrdila o financiranju njihovih ponudb s strani tretjih finančnih partnerjev, niso bili izključeni iz pogajanj. Komisija ugotavlja tudi, da noben ponudnik ni bil deležen ekskluzivnih pogajanj, saj so se pogajanja razumno dolgo nadaljevala tudi s ponudniki, ki končnim ponudbam niso priložili navedenega potrdila o financiranju in so imeli tako možnost, da naknadno predložijo tako potrdilo. |
| --- | --- |

(244)

Poleg tega dokazi, ki jih je predložila Nemčija, kažejo, da v nobeni fazi razpisnega postopka ni bilo diskriminacije med ponudniki. Kot je razvidno tudi iz uvodne izjave 235, so vsi ponudniki prejeli informacije in pojasnila o izbirnih merilih, pravilih in postopkih razpisa, rokih za oddajo okvirnih in končnih ponudb, podaljšanju teh rokov, finančnem položaju kompleksa Nürburgring in manjkajočih elementih okvirnih ali končnih ponudb ponudnikov ter odgovore na morebitna vprašanja ponudnikov. Hkrati ponudniki, ki so izpolnili izbirna merila razpisnega postopka, zlasti glede predložitve potrdila o financiranju njihovih ponudb s strani tretjih finančnih partnerjev, niso bili izključeni iz pogajanj. Komisija ugotavlja tudi, da noben ponudnik ni bil deležen ekskluzivnih pogajanj, saj so se pogajanja razumno dolgo nadaljevala tudi s ponudniki, ki končnim ponudbam niso priložili navedenega potrdila o financiranju in so imeli tako možnost, da naknadno predložijo tako potrdilo.

| (245) | Poleg tega, kot je opisano v uvodni izjavi 54, prodajna pogodba vključuje klavzulo, v skladu s katero morata pogodbeni stranki izvesti pogodbo le, če: (1) Komisija sprejme sklep, ki ga ni mogoče izpodbijati in iz katerega je razvidno, da kupec in njegovo operativno podjetje nista upravičenca do obravnavane pomoči, ki jo je treba vrniti, ter (2a) se rok za vložitev pritožbe zoper sklep Komisije izteče brez pritožbe ali (2b) se v primeru pritožbe izda sodba sodišča, zoper katero se ni mogoče pritožiti in ki potrjuje sklep Komisije. Nemčija je pojasnila, da je bila ta klavzula posledica nepripravljenosti ponudnikov prevzeti tveganje, da bodo morda odgovorni za vračilo državne pomoči, ter da so prodajalci sprejeli navedeno klavzulo, da bi lahko prodali sredstva, in da so ponudnikom že na začetku razpisnega postopka povedali, da so pripravljeni razpravljati z njimi o posledicah postopka v zvezi z državno pomočjo (165). Poleg tega je Nemčija navedla, da je sklep Komisije o državni pomoči za Nürburgring pogoj v dopolnjenih pogodbah o nakupu sredstev, ki so jih predložili podjetje Capricorn, [drugi ponudnik] in [tretji ponudnik]. |
| --- | --- |

(245)

Poleg tega, kot je opisano v uvodni izjavi 54, prodajna pogodba vključuje klavzulo, v skladu s katero morata pogodbeni stranki izvesti pogodbo le, če: (1) Komisija sprejme sklep, ki ga ni mogoče izpodbijati in iz katerega je razvidno, da kupec in njegovo operativno podjetje nista upravičenca do obravnavane pomoči, ki jo je treba vrniti, ter (2a) se rok za vložitev pritožbe zoper sklep Komisije izteče brez pritožbe ali (2b) se v primeru pritožbe izda sodba sodišča, zoper katero se ni mogoče pritožiti in ki potrjuje sklep Komisije. Nemčija je pojasnila, da je bila ta klavzula posledica nepripravljenosti ponudnikov prevzeti tveganje, da bodo morda odgovorni za vračilo državne pomoči, ter da so prodajalci sprejeli navedeno klavzulo, da bi lahko prodali sredstva, in da so ponudnikom že na začetku razpisnega postopka povedali, da so pripravljeni razpravljati z njimi o posledicah postopka v zvezi z državno pomočjo (165). Poleg tega je Nemčija navedla, da je sklep Komisije o državni pomoči za Nürburgring pogoj v dopolnjenih pogodbah o nakupu sredstev, ki so jih predložili podjetje Capricorn, [drugi ponudnik] in [tretji ponudnik].

165

| (246) | Razen omejitev, ki izhajajo iz pravnega okvirja, niso bili ponudnikom naloženi nobeni pogoji, kot je jasno razvidno iz poziva k prijavi interesa in različnih pisem, ki jih je podjetje KPMG poslalo ponudnikom. |
| --- | --- |

(246)

Razen omejitev, ki izhajajo iz pravnega okvirja, niso bili ponudnikom naloženi nobeni pogoji, kot je jasno razvidno iz poziva k prijavi interesa in različnih pisem, ki jih je podjetje KPMG poslalo ponudnikom.

| (247) | Iz navedenega izhaja, da ta izbirni postopek kot tak zadostuje za zagotovitev, da cena sredstev, prodanih kupcu, ustreza tržni ceni. Zato Komisija ugotavlja, da cena, po kateri so bila sredstva prodana ponudniku, ki je predložil najvišjo ponudbo in jamstvo o financiranju, prek odprtega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka, ustreza tržni ceni. |
| --- | --- |

(247)

Iz navedenega izhaja, da ta izbirni postopek kot tak zadostuje za zagotovitev, da cena sredstev, prodanih kupcu, ustreza tržni ceni. Zato Komisija ugotavlja, da cena, po kateri so bila sredstva prodana ponudniku, ki je predložil najvišjo ponudbo in jamstvo o financiranju, prek odprtega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka, ustreza tržni ceni.

6.1.3   Identiteta kupca

Identiteta kupca

| (248) | Komisija se mora prepričati, da med novim lastnikom sredstev ter podjetji NG, MSR in CMHN ne bo nobenih povezav, da se izključi odgovornost novega lastnika za vračilo nezdružljive državne pomoči. |
| --- | --- |

(248)

Komisija se mora prepričati, da med novim lastnikom sredstev ter podjetji NG, MSR in CMHN ne bo nobenih povezav, da se izključi odgovornost novega lastnika za vračilo nezdružljive državne pomoči.

| (249) | Med podjetjem Capricorn ter podjetji NG, MSR in CMHN, njihovimi delničarji ali prejšnjimi najemniki Nürburgringa ni povezav po pravu družb ali osebnih neposrednih ali posrednih povezav. Torej ni povezave med skupino Nürburgring in njenimi delničarji na eni strani ter novim lastnikom in njegovimi delničarji na drugi strani. |
| --- | --- |

(249)

Med podjetjem Capricorn ter podjetji NG, MSR in CMHN, njihovimi delničarji ali prejšnjimi najemniki Nürburgringa ni povezav po pravu družb ali osebnih neposrednih ali posrednih povezav. Torej ni povezave med skupino Nürburgring in njenimi delničarji na eni strani ter novim lastnikom in njegovimi delničarji na drugi strani.

| (250) | Zato Komisija ugotavlja, da je kupec subjekt, ki je neodvisen od podjetij NG, MSR in CMHN. |
| --- | --- |

(250)

Zato Komisija ugotavlja, da je kupec subjekt, ki je neodvisen od podjetij NG, MSR in CMHN.

6.1.4   Čas prodaje

Čas prodaje

| (251) | Komisija mora presoditi, ali bi lahko čas izvedbe razpisnega postopka povzročil izogibanje sklepu Komisije glede vračila nezdružljive državne pomoči. |
| --- | --- |

(251)

Komisija mora presoditi, ali bi lahko čas izvedbe razpisnega postopka povzročil izogibanje sklepu Komisije glede vračila nezdružljive državne pomoči.

| (252) | V tem primeru Komisija ugotavlja, da se je po razširitvi glavne preiskave na ukrepe, ki so bili Komisiji priglašeni kot pomoč za reševanje, leta 2012 začel postopek zaradi insolventnosti, pristojno lokalno sodišče pa je imenovalo stečajne upravitelje. Stečajna upravitelja sta prodajo sredstev začela maja 2013 pred sprejetjem morebitnega sklepa Komisije o koncu formalnega postopka preiskave. Ker kupec vztraja, da se prenos opravi šele, ko končnega sklepa Komisije ne bo mogoče izpodbijati na sodišču, bo prodajna pogodba začela veljati šele po sprejetju tega sklepa o vračilu pomoči, takrat pa bo končan tudi postopek zaradi insolventnosti. Prvi obrok kupnine je bil plačan pred sprejetjem tega sklepa. Glede na prodajno pogodbo se prenos sredstev izvede na dan, ko ta sklep postane neizpodbojen. |
| --- | --- |

(252)

V tem primeru Komisija ugotavlja, da se je po razširitvi glavne preiskave na ukrepe, ki so bili Komisiji priglašeni kot pomoč za reševanje, leta 2012 začel postopek zaradi insolventnosti, pristojno lokalno sodišče pa je imenovalo stečajne upravitelje. Stečajna upravitelja sta prodajo sredstev začela maja 2013 pred sprejetjem morebitnega sklepa Komisije o koncu formalnega postopka preiskave. Ker kupec vztraja, da se prenos opravi šele, ko končnega sklepa Komisije ne bo mogoče izpodbijati na sodišču, bo prodajna pogodba začela veljati šele po sprejetju tega sklepa o vračilu pomoči, takrat pa bo končan tudi postopek zaradi insolventnosti. Prvi obrok kupnine je bil plačan pred sprejetjem tega sklepa. Glede na prodajno pogodbo se prenos sredstev izvede na dan, ko ta sklep postane neizpodbojen.

| (253) | V obravnavanem primeru Komisija meni, da je dejstvo, da sta prodajo začela stečajna upravitelja, ki ju je imenovalo pristojno lokalno sodišče, in da je bila odločitev o prenosu sredstev sprejeta pred sprejetjem tega sklepa, manj odločilno v smislu gospodarske kontinuitete, kot bi bil položaj, kjer bi odločitev o prodaji sprejeli upravičenci do pomoči ali kjer bi se postopek prodaje začel šele po sprejetju tega sklepa. |
| --- | --- |

(253)

V obravnavanem primeru Komisija meni, da je dejstvo, da sta prodajo začela stečajna upravitelja, ki ju je imenovalo pristojno lokalno sodišče, in da je bila odločitev o prenosu sredstev sprejeta pred sprejetjem tega sklepa, manj odločilno v smislu gospodarske kontinuitete, kot bi bil položaj, kjer bi odločitev o prodaji sprejeli upravičenci do pomoči ali kjer bi se postopek prodaje začel šele po sprejetju tega sklepa.

6.1.5   Ekonomski razlogi za transakcijo

Ekonomski razlogi za transakcijo

| (254) | Namen merila ekonomskih razlogov je presoditi, ali bo kupec sredstev ta sredstva uporabil na enak način kot prejšnji lastnik oziroma ali jih bo uporabil za uvedbo drugačne dejavnosti ali strategije. |
| --- | --- |

(254)

Namen merila ekonomskih razlogov je presoditi, ali bo kupec sredstev ta sredstva uporabil na enak način kot prejšnji lastnik oziroma ali jih bo uporabil za uvedbo drugačne dejavnosti ali strategije.

| (255) | Komisija meni, da bo imel novi lastnik možnost upravljati svoje dejavnosti pod drugačnimi pogoji poslovanja kot podjetja NG, MSR in CMHN ter da bo uporabil svoj poslovni model. |
| --- | --- |

(255)

Komisija meni, da bo imel novi lastnik možnost upravljati svoje dejavnosti pod drugačnimi pogoji poslovanja kot podjetja NG, MSR in CMHN ter da bo uporabil svoj poslovni model.

| (256) | Kupec ne bo prevzel poslovnega koncepta prodajalcev. Obstoječi dirkalni stezi (steza Grand-Prix in severna steza) se bosta v prihodnje uporabljali [...], kar bo omogočilo [...]. V ta namen namerava podjetje Capricorn zgraditi dodatne objekte in opremiti [...]. Del objektov, zgrajenih v okviru II. dela projekta Nürburgring 2009, bo opuščen (npr. [...]). Vlak smrti Ring Racer bo prodan. Plačilni sistem s kartico „ring card“ bo ukinjen. V objektu „ring boulevard“ bo [...]. |
| --- | --- |

(256)

Kupec ne bo prevzel poslovnega koncepta prodajalcev. Obstoječi dirkalni stezi (steza Grand-Prix in severna steza) se bosta v prihodnje uporabljali [...], kar bo omogočilo [...]. V ta namen namerava podjetje Capricorn zgraditi dodatne objekte in opremiti [...]. Del objektov, zgrajenih v okviru II. dela projekta Nürburgring 2009, bo opuščen (npr. [...]). Vlak smrti Ring Racer bo prodan. Plačilni sistem s kartico „ring card“ bo ukinjen. V objektu „ring boulevard“ bo [...].

| (257) | Poleg tega bo Nürburgring glede na načrte kupca preoblikovan iz turistične zanimivosti v tehnološko in industrijsko središče. [...] naj bi postala ena od osrednjih dejavnosti na dirkalnih stezah. [...] bo vzpostavljen prek [...]. [...] naj bi [...] na dirkališču Nürburgring. Kupec bo bolj dejaven kot [...]. |
| --- | --- |

(257)

Poleg tega bo Nürburgring glede na načrte kupca preoblikovan iz turistične zanimivosti v tehnološko in industrijsko središče. [...] naj bi postala ena od osrednjih dejavnosti na dirkalnih stezah. [...] bo vzpostavljen prek [...]. [...] naj bi [...] na dirkališču Nürburgring. Kupec bo bolj dejaven kot [...].

| (258) | Zato kupec sredstev ne bo uporabljal na enak način kot insolventna podjetja. Ravno nasprotno, podjetje Capricorn bo pridobljena sredstva vključilo v svojo poslovno strategijo in ustvarilo sinergije, kar utemeljuje njegov interes za nakup sredstev. V primerjavi s sedanjim modelom upravljanja je podjetje Capricorn razvilo nov koncept izkoriščanja sredstev. Poleg tega je upravljanje nekaterih sredstev iz strukturnih razlogov ustvarjalo primanjkljaj, zato morda zahteva nadaljnje prestrukturiranje in optimizacijo. |
| --- | --- |

(258)

Zato kupec sredstev ne bo uporabljal na enak način kot insolventna podjetja. Ravno nasprotno, podjetje Capricorn bo pridobljena sredstva vključilo v svojo poslovno strategijo in ustvarilo sinergije, kar utemeljuje njegov interes za nakup sredstev. V primerjavi s sedanjim modelom upravljanja je podjetje Capricorn razvilo nov koncept izkoriščanja sredstev. Poleg tega je upravljanje nekaterih sredstev iz strukturnih razlogov ustvarjalo primanjkljaj, zato morda zahteva nadaljnje prestrukturiranje in optimizacijo.

| (259) | Navedeni elementi kažejo, da ekonomski razlogi za ponudbo podjetja Capricorn ne vključujejo nadaljevanja gospodarske dejavnosti skupine Nürburgring, ampak vključitev nekaterih sredstev in dela delovne sile skupine Nürburgring v skupino, ki deluje na podlagi svojih ekonomskih razlogov. |
| --- | --- |

(259)

Navedeni elementi kažejo, da ekonomski razlogi za ponudbo podjetja Capricorn ne vključujejo nadaljevanja gospodarske dejavnosti skupine Nürburgring, ampak vključitev nekaterih sredstev in dela delovne sile skupine Nürburgring v skupino, ki deluje na podlagi svojih ekonomskih razlogov.

| (260) | Zato Komisija ugotavlja, da je ekonomski razlog za transakcijo zagotovitev, da bo lahko novi lastnik uporabljal sredstva podjetij NG, MSR in CMHN pod drugačnimi pogoji in ne bo nadaljeval strategije teh podjetij. |
| --- | --- |

(260)

Zato Komisija ugotavlja, da je ekonomski razlog za transakcijo zagotovitev, da bo lahko novi lastnik uporabljal sredstva podjetij NG, MSR in CMHN pod drugačnimi pogoji in ne bo nadaljeval strategije teh podjetij.

6.1.6   Sklepna ugotovitev o gospodarski kontinuiteti podjetij NG, MSR in CMHN prek prodaje sredstev

Sklepna ugotovitev o gospodarski kontinuiteti podjetij NG, MSR in CMHN prek prodaje sredstev

| (261) | Sredstva so bila prodana po tržni ceni, kot je bila določena prek odprtega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka, in sicer ponudniku, ki je predložil najvišjo ponudbo, vključno z jamstvom o financiranju. Nemčija je Komisijo obvestila, da kupec ni gospodarsko ali poslovno povezan s podjetjem NG, MSR ali CMHN. Odločitev o prodaji je bila sprejeta pred morebitnim negativnim sklepom Komisije v zvezi s formalnim postopkom preiskave. Nazadnje, novi lastnik bo sredstva uporabljal pod drugačnimi pogoji in v skladu z drugačnim poslovnim modelom kot podjetja NG, MSR in CMHN, obseg dejavnosti kupca pa bo precej drugačen od obsega dejavnosti skupine Nürburgring. |
| --- | --- |

(261)

Sredstva so bila prodana po tržni ceni, kot je bila določena prek odprtega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka, in sicer ponudniku, ki je predložil najvišjo ponudbo, vključno z jamstvom o financiranju. Nemčija je Komisijo obvestila, da kupec ni gospodarsko ali poslovno povezan s podjetjem NG, MSR ali CMHN. Odločitev o prodaji je bila sprejeta pred morebitnim negativnim sklepom Komisije v zvezi s formalnim postopkom preiskave. Nazadnje, novi lastnik bo sredstva uporabljal pod drugačnimi pogoji in v skladu z drugačnim poslovnim modelom kot podjetja NG, MSR in CMHN, obseg dejavnosti kupca pa bo precej drugačen od obsega dejavnosti skupine Nürburgring.

| (262) | Ob upoštevanju navedenega Komisija ugotavlja, da ni gospodarske kontinuitete med podjetji NG, MSR in CMHN ter podjetjem Capricorn, ki je kupec sredstev, in njegovim operativnim podjetjem, ki zato nista odgovora za morebitno vračilo državne pomoči, ki se bo zahtevalo od upravičencev. |
| --- | --- |

(262)

Ob upoštevanju navedenega Komisija ugotavlja, da ni gospodarske kontinuitete med podjetji NG, MSR in CMHN ter podjetjem Capricorn, ki je kupec sredstev, in njegovim operativnim podjetjem, ki zato nista odgovora za morebitno vračilo državne pomoči, ki se bo zahtevalo od upravičencev.

6.1.7   Pogojevanje dokončanja prodaje s sklepom Komisije

Pogojevanje dokončanja prodaje s sklepom Komisije

| (263) | Prodajna pogodba med prodajalci in podjetjem Capricorn vključuje pogoj, v skladu s katerim bo prodaja sredstev Nürburgringa dokončna šele po sprejetju sklepa Komisije, ki ga ne bo mogoče izpodbijati in bo določal, da pomoč ne bo izterjana od kupca sredstev. Kot je navedeno v uvodni izjavi 56, se bodo prodajana sredstva, če neizpodbojni sklep Komisije ne bo sprejet do začetka leta 2015, pred 1. januarjem 2015 prodala podjetju NewCo, v katerem bo 95,1 % delnic v lasti kupca, 4,9 % delnic pa v lasti neodvisnega skrbnika. Skrbnik bo deloval v interesu upnikov in ne v interesu insolventnih upravičencev do državne pomoči, vendar ne bo zavezan k upoštevanju navodil upnikov. Poleg tega bosta podjetji NewCo in OpCo sklenili najemno pogodbo, ki bo prenehala na dan začetka veljavnosti prodajne pogodbe. Podjetje OpCo bo poslovalo pod svojim imenom, na podlagi svojega poslovnega načrta in z zaposlenimi, ki jih bo izbralo samo. Podjetje OpCo bo podjetju NewCo plačevalo letno najemnino v skupnem znesku [4,6–5,1] milijona EUR, ki bo vključena v likvidacijsko maso podjetij Nürburgringa (vsa plačila v likvidacijsko maso se prenesejo na skrbniške račune stečajnih upraviteljev izključno za poplačilo upnikov). Ko sklep Komisije postane pravnomočen, bo skrbnik prenesel vse svoje delnice podjetja NewCo na kupca. Če pa kupec ne bo izpolnil svojih pogodbenih plačilnih obveznosti, bo lahko skrbnik prodal sredstva. Poleg tega, če bo sklep Komisije razveljavljen, bodo sredstva vrnjena stečajnima upraviteljema, da se bodo lahko takoj prodala, saj tudi v takem primeru velja obveznost likvidacije v skladu z nemško zakonodajo o insolventnosti. Ni možnosti, da bo podjetje NewCo nadaljevalo dejavnosti podjetij Nürburgringa. |
| --- | --- |

(263)

Prodajna pogodba med prodajalci in podjetjem Capricorn vključuje pogoj, v skladu s katerim bo prodaja sredstev Nürburgringa dokončna šele po sprejetju sklepa Komisije, ki ga ne bo mogoče izpodbijati in bo določal, da pomoč ne bo izterjana od kupca sredstev. Kot je navedeno v uvodni izjavi 56, se bodo prodajana sredstva, če neizpodbojni sklep Komisije ne bo sprejet do začetka leta 2015, pred 1. januarjem 2015 prodala podjetju NewCo, v katerem bo 95,1 % delnic v lasti kupca, 4,9 % delnic pa v lasti neodvisnega skrbnika. Skrbnik bo deloval v interesu upnikov in ne v interesu insolventnih upravičencev do državne pomoči, vendar ne bo zavezan k upoštevanju navodil upnikov. Poleg tega bosta podjetji NewCo in OpCo sklenili najemno pogodbo, ki bo prenehala na dan začetka veljavnosti prodajne pogodbe. Podjetje OpCo bo poslovalo pod svojim imenom, na podlagi svojega poslovnega načrta in z zaposlenimi, ki jih bo izbralo samo. Podjetje OpCo bo podjetju NewCo plačevalo letno najemnino v skupnem znesku [4,6–5,1] milijona EUR, ki bo vključena v likvidacijsko maso podjetij Nürburgringa (vsa plačila v likvidacijsko maso se prenesejo na skrbniške račune stečajnih upraviteljev izključno za poplačilo upnikov). Ko sklep Komisije postane pravnomočen, bo skrbnik prenesel vse svoje delnice podjetja NewCo na kupca. Če pa kupec ne bo izpolnil svojih pogodbenih plačilnih obveznosti, bo lahko skrbnik prodal sredstva. Poleg tega, če bo sklep Komisije razveljavljen, bodo sredstva vrnjena stečajnima upraviteljema, da se bodo lahko takoj prodala, saj tudi v takem primeru velja obveznost likvidacije v skladu z nemško zakonodajo o insolventnosti. Ni možnosti, da bo podjetje NewCo nadaljevalo dejavnosti podjetij Nürburgringa.

| (264) | Glede na to ureditev Komisija ugotavlja:






  (a) | da bodo sredstva upravičencev dejansko prodana v štirih mesecih po sprejetju tega sklepa; |
| --- | --- | --- |

(264)

Glede na to ureditev Komisija ugotavlja:

(a)

da bodo sredstva upravičencev dejansko prodana v štirih mesecih po sprejetju tega sklepa;

| (b) | tudi če se bo transakcija končala pozneje, bo v vmesnem času kupec nadzoroval podjetje, ki bo lastnik sredstev, saj bo imel v lasti veliko večino delnic, preostala sredstva pa bodo v lasti skrbnika, ki je neodvisen od upravičencev do pomoči in mu ni treba upoštevati navodil njihovih upnikov; |
| --- | --- |

(b)

tudi če se bo transakcija končala pozneje, bo v vmesnem času kupec nadzoroval podjetje, ki bo lastnik sredstev, saj bo imel v lasti veliko večino delnic, preostala sredstva pa bodo v lasti skrbnika, ki je neodvisen od upravičencev do pomoči in mu ni treba upoštevati navodil njihovih upnikov;

| (c) | da vračilo ne bo začasno ustavljeno ter |
| --- | --- |

(c)

da vračilo ne bo začasno ustavljeno ter

| (d) | da bodo upravičenci dokončno izstopili s trga in ne bodo opravljali nobene dejavnosti ali prejemali denarnih tokov. Likvidirani bodo takoj, ko se poravnajo njihove terjatve in obveznosti ter se opravijo potrebne formalnosti (glej uvodno izjavo 55). |
| --- | --- |

(d)

da bodo upravičenci dokončno izstopili s trga in ne bodo opravljali nobene dejavnosti ali prejemali denarnih tokov. Likvidirani bodo takoj, ko se poravnajo njihove terjatve in obveznosti ter se opravijo potrebne formalnosti (glej uvodno izjavo 55).

| (265) | Komisija ugotavlja tudi, da so ponudbe drugih ponudnikov, ki so se uvrstili ali skoraj uvrstili v končno fazo razpisnega postopka, vsebovale podobne pogoje (166). Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da ni nobene namere ali tveganja za izogibanje vračilu in da je edini namen zadevne ureditve zagotoviti nadzorovano likvidacijo podjetij. |
| --- | --- |

(265)

Komisija ugotavlja tudi, da so ponudbe drugih ponudnikov, ki so se uvrstili ali skoraj uvrstili v končno fazo razpisnega postopka, vsebovale podobne pogoje (166). Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da ni nobene namere ali tveganja za izogibanje vračilu in da je edini namen zadevne ureditve zagotoviti nadzorovano likvidacijo podjetij.

166

6.2   PRITOŽBE V ZVEZI S PRODAJO SREDSTEV

6.2.1.   Pritožbe prvega in drugega pritožnika

Pritožbe prvega in drugega pritožnika

| (266) | Na podlagi informacij, ki so jih zagotovili stečajna upravitelja ter prvi, drugi, tretji in četrti pritožnik, Komisija meni, da trditve prvega in drugega pritožnika niso utemeljene. Sredstva Nürburgringa so bila razdeljena na enajst posameznih sredstev. Na podlagi dokazov, ki so jih predložili stečajna upravitelja ter prvi, drugi, tretji in četrti pritožnik, Komisija ugotavlja, da so lahko ponudniki v odprtem, preglednem in nediskriminatornem izbirnem postopku predložili ponudbe za eno, več ali vsa sredstva. Dejstvo, da so bila na koncu vsa sredstva prodana podjetju Capricorn kot kupcu, ki je predložil najvišjo ponudbo z zagotovljenim financiranjem, samo po sebi ne dokazuje gospodarske kontinuitete (glej tudi oddelek 6.2.7). Komisija poleg tega domneva, da je bil osnovni cilj prvega in drugega pritožnika preprečiti prenos dirkališča na zasebnega vlagatelja. |
| --- | --- |

(266)

Na podlagi informacij, ki so jih zagotovili stečajna upravitelja ter prvi, drugi, tretji in četrti pritožnik, Komisija meni, da trditve prvega in drugega pritožnika niso utemeljene. Sredstva Nürburgringa so bila razdeljena na enajst posameznih sredstev. Na podlagi dokazov, ki so jih predložili stečajna upravitelja ter prvi, drugi, tretji in četrti pritožnik, Komisija ugotavlja, da so lahko ponudniki v odprtem, preglednem in nediskriminatornem izbirnem postopku predložili ponudbe za eno, več ali vsa sredstva. Dejstvo, da so bila na koncu vsa sredstva prodana podjetju Capricorn kot kupcu, ki je predložil najvišjo ponudbo z zagotovljenim financiranjem, samo po sebi ne dokazuje gospodarske kontinuitete (glej tudi oddelek 6.2.7). Komisija poleg tega domneva, da je bil osnovni cilj prvega in drugega pritožnika preprečiti prenos dirkališča na zasebnega vlagatelja.

| (267) | Ponudniki, kot je drugi pritožnik, ki so predložili ponudbe samo za posamezne skupine sredstev, niso bili obveščeni o podaljšanju roka za oddajo zavezujočih ponudb do 17. februarja 2014, saj njihove okvirne ponudbe zaradi nizkih ponujenih cen niso bile sprejete v drugo fazo izbirnega postopka; vendar Komisija meni, da to ni kršitev načela preglednosti, saj so bili taki ponudniki obveščeni, da lahko zvišajo svojo okvirno ponudbo kadar koli pred dodelitvijo pogodbe, in če bi se odločili za tako zvišanje cene, je mogoče domnevati, da bi jih stečajna upravitelja obvestila o podaljšanju zadevnega roka v skladu z načelom enakega obravnavanja. |
| --- | --- |

(267)

Ponudniki, kot je drugi pritožnik, ki so predložili ponudbe samo za posamezne skupine sredstev, niso bili obveščeni o podaljšanju roka za oddajo zavezujočih ponudb do 17. februarja 2014, saj njihove okvirne ponudbe zaradi nizkih ponujenih cen niso bile sprejete v drugo fazo izbirnega postopka; vendar Komisija meni, da to ni kršitev načela preglednosti, saj so bili taki ponudniki obveščeni, da lahko zvišajo svojo okvirno ponudbo kadar koli pred dodelitvijo pogodbe, in če bi se odločili za tako zvišanje cene, je mogoče domnevati, da bi jih stečajna upravitelja obvestila o podaljšanju zadevnega roka v skladu z načelom enakega obravnavanja.

| (268) | Komisija meni, da je smiselno in učinkovito, da so dostop do podrobnih informacij o sredstvih (na podlagi katerih so lahko ponudniki med drugim ocenili potrebe po prihodnjih naložbah) dobili samo ponudniki, ki so predložili dovolj visoko ponudbo. Ob upoštevanju informacij, ki so bile ponudnikom zagotovljene v različnih fazah, Komisija meni tudi, da so prejeli dovolj informacij za pripravo ponudb. Poleg tega prvi in drugi pritožnik nista opredelila nobenih konkretnih informacij, ki bi ju lahko ovirale pri oddaji ponudbe. |
| --- | --- |

(268)

Komisija meni, da je smiselno in učinkovito, da so dostop do podrobnih informacij o sredstvih (na podlagi katerih so lahko ponudniki med drugim ocenili potrebe po prihodnjih naložbah) dobili samo ponudniki, ki so predložili dovolj visoko ponudbo. Ob upoštevanju informacij, ki so bile ponudnikom zagotovljene v različnih fazah, Komisija meni tudi, da so prejeli dovolj informacij za pripravo ponudb. Poleg tega prvi in drugi pritožnik nista opredelila nobenih konkretnih informacij, ki bi ju lahko ovirale pri oddaji ponudbe.

| (269) | V zvezi z dolgoročnimi pogodbenimi razmerji, na katera naj bi namigovala razpisna dokumentacija, Komisija ugotavlja, da se v obravnavanem primeru prodaje sredstev pogodbe o zaposlitvi in najemne pogodbe prenesejo samo v primerih, predvidenih v zakonodaji, da se pogodbe o organizaciji dogodkov načeloma ohranijo le, če se s tem strinjata obe pogodbeni stranki, in da te pogodbe nimajo nujno velikega gospodarskega pomena za prodajo sredstev. V zvezi z vprašanjem, ali je bila z delovanjem družbe NBG dodeljena nova pomoč, Komisija ugotavlja, da sta stečajna upravitelja to družbo ustanovila na začasni podlagi in da naj bi družba delovala do konca leta 2014 kot sredstvo za upravljanje sredstev med postopkom zaradi insolventnosti in razpisnim postopkom. Upravljanje poslov prek začasne hčerinske družbe insolventnega podjetja v postopku zaradi insolventnosti je dovoljeno v skladu z nacionalno zakonodajo, zato stečajnima upraviteljema ni mogoče prepovedati uporabe te možnosti. V obravnavanem primeru sta stečajna upravitelja tudi utemeljila gospodarske razloge za obstoj družbe NBG z vidika podjetij NG, MSR in CMHN, saj je ustanovitev te družbe po njunih navedbah povečala vrednost sredstev podjetij NG, MSR in CMHN ter s tem povečala predmet likvidacije. Vendar Komisija opozarja na okoliščine ustanovitve NBG, tj. da je NBG hčerinska družba upravičencev do pomoči NG, MSR in CMHN ter njihova gospodarska naslednica, saj je brez razpisa ali poročila o vrednotenju prejela vsa njihova sredstva in obveznosti in zanje ni plačala nič, zaposluje isto osebje kot navedena podjetja in nadaljuje njihovo poslovanje. Na tej podlagi Komisija ugotavlja, da obstaja gospodarska kontinuiteta med družbo NBG ter upravičenci NG, MSR in CMHN, zato je treba morebitno nezdružljivo pomoč v korist podjetij NG, MSR in CMHN izterjati tudi od družbe NBG. |
| --- | --- |

(269)

V zvezi z dolgoročnimi pogodbenimi razmerji, na katera naj bi namigovala razpisna dokumentacija, Komisija ugotavlja, da se v obravnavanem primeru prodaje sredstev pogodbe o zaposlitvi in najemne pogodbe prenesejo samo v primerih, predvidenih v zakonodaji, da se pogodbe o organizaciji dogodkov načeloma ohranijo le, če se s tem strinjata obe pogodbeni stranki, in da te pogodbe nimajo nujno velikega gospodarskega pomena za prodajo sredstev. V zvezi z vprašanjem, ali je bila z delovanjem družbe NBG dodeljena nova pomoč, Komisija ugotavlja, da sta stečajna upravitelja to družbo ustanovila na začasni podlagi in da naj bi družba delovala do konca leta 2014 kot sredstvo za upravljanje sredstev med postopkom zaradi insolventnosti in razpisnim postopkom. Upravljanje poslov prek začasne hčerinske družbe insolventnega podjetja v postopku zaradi insolventnosti je dovoljeno v skladu z nacionalno zakonodajo, zato stečajnima upraviteljema ni mogoče prepovedati uporabe te možnosti. V obravnavanem primeru sta stečajna upravitelja tudi utemeljila gospodarske razloge za obstoj družbe NBG z vidika podjetij NG, MSR in CMHN, saj je ustanovitev te družbe po njunih navedbah povečala vrednost sredstev podjetij NG, MSR in CMHN ter s tem povečala predmet likvidacije. Vendar Komisija opozarja na okoliščine ustanovitve NBG, tj. da je NBG hčerinska družba upravičencev do pomoči NG, MSR in CMHN ter njihova gospodarska naslednica, saj je brez razpisa ali poročila o vrednotenju prejela vsa njihova sredstva in obveznosti in zanje ni plačala nič, zaposluje isto osebje kot navedena podjetja in nadaljuje njihovo poslovanje. Na tej podlagi Komisija ugotavlja, da obstaja gospodarska kontinuiteta med družbo NBG ter upravičenci NG, MSR in CMHN, zato je treba morebitno nezdružljivo pomoč v korist podjetij NG, MSR in CMHN izterjati tudi od družbe NBG.

| (270) | Komisija meni, da je bila pogodba med družbo NBG in sindikatom ver.di prav tako sklenjena za zagotovitev nadaljevanja poslovanja družbe NBG do prodaje sredstev in ne za zagotovitev gospodarske kontinuitete Nürburgringa po navedeni prodaji. Pogodbe o zaposlitvi se prenesejo s podjetja NBG na podjetje Capricorn zaradi določb nemškega delovnega prava in ne zaradi pogodbe s sindikatom. Komisija meni, da je glede odsotnosti gospodarske kontinuitete med prodajalci in podjetjem Capricorn pomembno le, da se lahko to podjetje povsem svobodno odloči, katerih pogodb družbe NBG o zaposlitvi ne bo prevzelo, in da podjetje načrtuje, da ne bo prevzelo približno 20 % teh pogodb o zaposlitvi. |
| --- | --- |

(270)

Komisija meni, da je bila pogodba med družbo NBG in sindikatom ver.di prav tako sklenjena za zagotovitev nadaljevanja poslovanja družbe NBG do prodaje sredstev in ne za zagotovitev gospodarske kontinuitete Nürburgringa po navedeni prodaji. Pogodbe o zaposlitvi se prenesejo s podjetja NBG na podjetje Capricorn zaradi določb nemškega delovnega prava in ne zaradi pogodbe s sindikatom. Komisija meni, da je glede odsotnosti gospodarske kontinuitete med prodajalci in podjetjem Capricorn pomembno le, da se lahko to podjetje povsem svobodno odloči, katerih pogodb družbe NBG o zaposlitvi ne bo prevzelo, in da podjetje načrtuje, da ne bo prevzelo približno 20 % teh pogodb o zaposlitvi.

| (271) | Komisija zato zavrača pritožbe prvega in drugega pritožnika kot neutemeljene, saj so bila zadevna sredstva prodana ponudniku, ki je predložil najvišjo ponudbo, vključno z dokazom o financiranju, na podlagi odprtega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka. |
| --- | --- |

(271)

Komisija zato zavrača pritožbe prvega in drugega pritožnika kot neutemeljene, saj so bila zadevna sredstva prodana ponudniku, ki je predložil najvišjo ponudbo, vključno z dokazom o financiranju, na podlagi odprtega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka.

6.2.2   Pritožba tretjega pritožnika

Pritožba tretjega pritožnika

| (272) | Komisija ugotavlja, da okvirna in končna ponudba tretjega pritožnika nista bili podprti z dokazi o financiranju, kar so prodajalci sporočili tretjemu pritožniku v pismih z dne 17. oktobra 2013, 11., 17. in 18. decembra 2013 ter elektronskih pismih z dne 18. februarja 2014 in 9. aprila 2014. Tretji pritožnik do dodelitve prodajne pogodbe, ki jo je odbor upnikov dodelil 11. marca 2014, in celo po navedenem datumu dejansko ni predložil dokaza o financiranju svoje ponudbe, ki bi lahko upravičil, da prodajalci pogodbe ne bi dodelili nobenemu od ponudnikov, ki sta predložila dokaze o financiranju, ampak bi čakali na predložitev dokaza za ponudbo tretjega pritožnika. Zlasti je treba omeniti, da: (a) je tretji pritožnik v svojem elektronskem pismu z dne 21. februarja 2014 izrazil svoje prepričanje, da bo vse zavezujoče finančne zaveze pridobil v naslednjih dveh do petih tednih; (b) je tretji pritožnik v pismu z dne 11. marca 2014 navedel, da bo lahko vse zavezujoče finančne zaveze predložil do 31. marca 2014, in (c) da je v nepodpisanem pismu investicijske banke in svetovalnega podjetja [...] z dne 31. marca 2014, ki ga je tretji pritožnik 2. aprila 2014 predložil podjetju KPMG, navedeno, da bo potencialni vlagatelj tretjemu pritožniku zagotovil [...] milijonov EUR za nakup sredstev Nürburgringa, vendar so bili pogoji za to domnevno financiranje zadovoljiv izid skrbnega pregleda, ki bi ga opravile vse strani, ter priprava in predložitev končne dokumentacije, pri čemer zadevni potencialni kupec ni bil imenovan. Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da tretji pritožnik tudi po dodelitvi sredstev Nürburgringa podjetju Capricorn prodajalcem ni predložil neposredne zaveze finančnega partnerja za financiranje nakupa sredstev Nürburgringa. Namesto tega je prodajalcem predložil le (a) končno ponudbo, v kateri se je skliceval na zavezo k zagotovitvi 30 milijonov EUR, vendar ponudba ni vsebovala dokaza o tej zavezi, npr. v obliki zavezujočega pisma konkretnega finančnega partnerja o financiranju, in ni vključevala podrobnosti o časovnem okvirju, ki ga je tretji pritožnik predvidel za pridobitev manjkajočih zavez glede financiranja in za pripravo končne ponudbe v zvezi s poslovnimi pogoji; (b) nepodpisano pismo o financiranju s strani neimenovanega vlagatelja, ki je bilo pogojeno z zadovoljivim izidom skrbnega pregleda in predložitvijo končne dokumentacije (pismo [...] z dne 31. marca 2014). Komisija ugotavlja tudi, da ni dokaza, da je bila domnevna zaveza podjetja Jupiter Financial Group glede financiranja z dne 26. marca 2014, predložena prodajalcem. Nadalje ugotavlja, da prodajalci niso podaljšali roka za predložitev dokaza o financiranju ponudbe tretjega pritožnika, ker je bilo zelo verjetno, da bi [drugi ponudnik] v primeru takega podaljšanja umaknil svojo ponudbo. [Drugi ponudnik] je na primer v elektronskem pismu z dne 13. januarja 2014, ki ga je predstavnik [drugega ponudnika] poslal podjetju KPMG, navedel, da naj bi se vse zahteve za dokončanje prodaje izpolnile pred 3. aprilom 2014, sicer bo [drugi ponudnik] umaknil svojo ponudbo. Poleg tega so prodajalci menili, da bi se lahko vrednost sredstev pozneje zmanjšala, tudi zaradi vse manjšega vpliva kupca na poslovanje v prihajajoči sezoni 2014 in potrebe po sklenitvi pogodb za leto 2015. Komisija poudarja, da predložitev dokaza o financiranju potrdilne ponudbe tretjega pritožnika v končni fazi postopka ni bila ovirana, dokler ni bila podpisana končna pogodba o nakupu sredstev. Ob upoštevanju navedenega Komisija meni, da je bilo ravnanje prodajalcev skladno z ravnanjem prodajalca v tržnem gospodarstvu. Ocena ponudbe tretjega pritožnika je torej skladna s tržnimi pravili. |
| --- | --- |

(272)

Komisija ugotavlja, da okvirna in končna ponudba tretjega pritožnika nista bili podprti z dokazi o financiranju, kar so prodajalci sporočili tretjemu pritožniku v pismih z dne 17. oktobra 2013, 11., 17. in 18. decembra 2013 ter elektronskih pismih z dne 18. februarja 2014 in 9. aprila 2014. Tretji pritožnik do dodelitve prodajne pogodbe, ki jo je odbor upnikov dodelil 11. marca 2014, in celo po navedenem datumu dejansko ni predložil dokaza o financiranju svoje ponudbe, ki bi lahko upravičil, da prodajalci pogodbe ne bi dodelili nobenemu od ponudnikov, ki sta predložila dokaze o financiranju, ampak bi čakali na predložitev dokaza za ponudbo tretjega pritožnika. Zlasti je treba omeniti, da: (a) je tretji pritožnik v svojem elektronskem pismu z dne 21. februarja 2014 izrazil svoje prepričanje, da bo vse zavezujoče finančne zaveze pridobil v naslednjih dveh do petih tednih; (b) je tretji pritožnik v pismu z dne 11. marca 2014 navedel, da bo lahko vse zavezujoče finančne zaveze predložil do 31. marca 2014, in (c) da je v nepodpisanem pismu investicijske banke in svetovalnega podjetja [...] z dne 31. marca 2014, ki ga je tretji pritožnik 2. aprila 2014 predložil podjetju KPMG, navedeno, da bo potencialni vlagatelj tretjemu pritožniku zagotovil [...] milijonov EUR za nakup sredstev Nürburgringa, vendar so bili pogoji za to domnevno financiranje zadovoljiv izid skrbnega pregleda, ki bi ga opravile vse strani, ter priprava in predložitev končne dokumentacije, pri čemer zadevni potencialni kupec ni bil imenovan. Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da tretji pritožnik tudi po dodelitvi sredstev Nürburgringa podjetju Capricorn prodajalcem ni predložil neposredne zaveze finančnega partnerja za financiranje nakupa sredstev Nürburgringa. Namesto tega je prodajalcem predložil le (a) končno ponudbo, v kateri se je skliceval na zavezo k zagotovitvi 30 milijonov EUR, vendar ponudba ni vsebovala dokaza o tej zavezi, npr. v obliki zavezujočega pisma konkretnega finančnega partnerja o financiranju, in ni vključevala podrobnosti o časovnem okvirju, ki ga je tretji pritožnik predvidel za pridobitev manjkajočih zavez glede financiranja in za pripravo končne ponudbe v zvezi s poslovnimi pogoji; (b) nepodpisano pismo o financiranju s strani neimenovanega vlagatelja, ki je bilo pogojeno z zadovoljivim izidom skrbnega pregleda in predložitvijo končne dokumentacije (pismo [...] z dne 31. marca 2014). Komisija ugotavlja tudi, da ni dokaza, da je bila domnevna zaveza podjetja Jupiter Financial Group glede financiranja z dne 26. marca 2014, predložena prodajalcem. Nadalje ugotavlja, da prodajalci niso podaljšali roka za predložitev dokaza o financiranju ponudbe tretjega pritožnika, ker je bilo zelo verjetno, da bi [drugi ponudnik] v primeru takega podaljšanja umaknil svojo ponudbo. [Drugi ponudnik] je na primer v elektronskem pismu z dne 13. januarja 2014, ki ga je predstavnik [drugega ponudnika] poslal podjetju KPMG, navedel, da naj bi se vse zahteve za dokončanje prodaje izpolnile pred 3. aprilom 2014, sicer bo [drugi ponudnik] umaknil svojo ponudbo. Poleg tega so prodajalci menili, da bi se lahko vrednost sredstev pozneje zmanjšala, tudi zaradi vse manjšega vpliva kupca na poslovanje v prihajajoči sezoni 2014 in potrebe po sklenitvi pogodb za leto 2015. Komisija poudarja, da predložitev dokaza o financiranju potrdilne ponudbe tretjega pritožnika v končni fazi postopka ni bila ovirana, dokler ni bila podpisana končna pogodba o nakupu sredstev. Ob upoštevanju navedenega Komisija meni, da je bilo ravnanje prodajalcev skladno z ravnanjem prodajalca v tržnem gospodarstvu. Ocena ponudbe tretjega pritožnika je torej skladna s tržnimi pravili.

| (273) | Komisija ugotavlja, da so prodajalci opravili razprave z [drugim ponudnikom] in zadnjo fazo pogajanj o pogodbi o nakupu sredstev z [drugim ponudnikom] in podjetjem Capricorn v zvezi s ponudbo [drugega ponudnika] v višini [32–39] milijonov EUR (glej preglednico 10) ter potrjena pogajanja med podjetjem Capricorn in banko [...], katerih rezultat je bila finančna zaveza banke z dne 10. marca 2014. V zvezi z oceno ponudbe podjetja Capricorn Komisija ugotavlja, da je to podjetje predložilo zavezo svojega finančnega partnerja [...] v zvezi s posojilom v višini [41–49] milijonov EUR. Ta zaveza z dne 10. marca 2014 je bila prodajalcem predložena 11. marca 2014, tj. na predvideni dan sestanka odbora upnikov, na katerem se je nameraval odbor odločiti glede dodelitve sredstev Nürburgringa. Znesek v zavezi, ki jo je predložilo podjetje Capricorn, je bil višji od zneska v zavezi [drugega ponudnika], ki je znašal [32–39] milijonov EUR. Komisija ugotavlja tudi, da je skupna vrednost ponudbe podjetja Capricorn znašala 77 milijonov EUR, zato je bila višja od ponudbe [drugega ponudnika], ki je znašala [47–52] milijonov EUR. [30–33] milijonov EUR od skupnega zneska v ponudbi [drugega ponudnika] naj bi se plačalo leta 2014, vendar bi [22–27] milijonov EUR ostalo na blokiranem računu do marca 2015, preostalih [16,5–18] milijonov EUR pa bi se plačalo leta 2016, 2017 in 2018. |
| --- | --- |

(273)

Komisija ugotavlja, da so prodajalci opravili razprave z [drugim ponudnikom] in zadnjo fazo pogajanj o pogodbi o nakupu sredstev z [drugim ponudnikom] in podjetjem Capricorn v zvezi s ponudbo [drugega ponudnika] v višini [32–39] milijonov EUR (glej preglednico 10) ter potrjena pogajanja med podjetjem Capricorn in banko [...], katerih rezultat je bila finančna zaveza banke z dne 10. marca 2014. V zvezi z oceno ponudbe podjetja Capricorn Komisija ugotavlja, da je to podjetje predložilo zavezo svojega finančnega partnerja [...] v zvezi s posojilom v višini [41–49] milijonov EUR. Ta zaveza z dne 10. marca 2014 je bila prodajalcem predložena 11. marca 2014, tj. na predvideni dan sestanka odbora upnikov, na katerem se je nameraval odbor odločiti glede dodelitve sredstev Nürburgringa. Znesek v zavezi, ki jo je predložilo podjetje Capricorn, je bil višji od zneska v zavezi [drugega ponudnika], ki je znašal [32–39] milijonov EUR. Komisija ugotavlja tudi, da je skupna vrednost ponudbe podjetja Capricorn znašala 77 milijonov EUR, zato je bila višja od ponudbe [drugega ponudnika], ki je znašala [47–52] milijonov EUR. [30–33] milijonov EUR od skupnega zneska v ponudbi [drugega ponudnika] naj bi se plačalo leta 2014, vendar bi [22–27] milijonov EUR ostalo na blokiranem računu do marca 2015, preostalih [16,5–18] milijonov EUR pa bi se plačalo leta 2016, 2017 in 2018.

| (274) | V zvezi s pogojem v prodajni pogodbi med prodajalci in podjetjem Capricorn, ki določa, da bo prodaja sredstev Nürburgringa dokončna šele po sprejetju sklepa Komisije, ki ga ne bo mogoče izpodbijati in bo določal, da pomoč ne bo izterjana od kupca sredstev, Komisija ugotavlja, da sta imela kupec in/ali prodajalec glede na določbe v zadevnih delih dopolnjenih pogodb tretjega pritožnika, ki so ju predložili stečajna upravitelja in Nemčija, pravico do odstopa od pogodbe, če pozitiven sklep Komisije ne bi bil izdan do 15. julija 2014 (kot določa osnutek pogodbe z dne 14. januarja 2014) ali 31. decembra 2014 (kot določa dopolnjeni osnutek pogodbe z dne 14. februarja 2014). Ugotavlja se tudi, da ni bilo roka za uveljavljanje te pravice do odstopa. |
| --- | --- |

(274)

V zvezi s pogojem v prodajni pogodbi med prodajalci in podjetjem Capricorn, ki določa, da bo prodaja sredstev Nürburgringa dokončna šele po sprejetju sklepa Komisije, ki ga ne bo mogoče izpodbijati in bo določal, da pomoč ne bo izterjana od kupca sredstev, Komisija ugotavlja, da sta imela kupec in/ali prodajalec glede na določbe v zadevnih delih dopolnjenih pogodb tretjega pritožnika, ki so ju predložili stečajna upravitelja in Nemčija, pravico do odstopa od pogodbe, če pozitiven sklep Komisije ne bi bil izdan do 15. julija 2014 (kot določa osnutek pogodbe z dne 14. januarja 2014) ali 31. decembra 2014 (kot določa dopolnjeni osnutek pogodbe z dne 14. februarja 2014). Ugotavlja se tudi, da ni bilo roka za uveljavljanje te pravice do odstopa.

| (275) | Komisija v zvezi z dodatnimi trditvami tretjega pritožnika ugotavlja naslednje:






  (a) | Komisija meni, da se od tretjega pritožnika ni zahtevalo, da prevzame obstoječe pogodbe ali obveznosti družbe NBG (z izjemo pogodb, ki se prenesejo samodejno v skladu z zakonodajo, kot so nekatere pogodbe o zaposlitvi ali najemne pogodbe). To dejstvo so prodajalci tretjemu pritožniku pojasnili v pismu podjetja KPMG z dne 11. decembra 2013. Komisija meni tudi, da bi se lahko tretji pritožnik svobodno odločil, v kakšnem obsegu bi prevzel te pogodbe, kar bi bilo odvisno od njegovega poslovnega koncepta in koncepta uporabe sredstev Nürburgringa. Poleg tega ni našla dokazov, da se je struktura transakcije v razpisnem postopku spremenila ali da se je poleg tretjega pritožnika glede domnevne spremembe strukture transakcije pritožil še kak drug ponudnik. V bistvu je podjetje KPMG v svojem pismu z dne 11. decembra 2013 tretjemu pritožniku sporočilo, da se v zvezi s tem ni pritožil noben drug ponudnik; |
| --- | --- | --- |

(275)

Komisija v zvezi z dodatnimi trditvami tretjega pritožnika ugotavlja naslednje:

(a)

Komisija meni, da se od tretjega pritožnika ni zahtevalo, da prevzame obstoječe pogodbe ali obveznosti družbe NBG (z izjemo pogodb, ki se prenesejo samodejno v skladu z zakonodajo, kot so nekatere pogodbe o zaposlitvi ali najemne pogodbe). To dejstvo so prodajalci tretjemu pritožniku pojasnili v pismu podjetja KPMG z dne 11. decembra 2013. Komisija meni tudi, da bi se lahko tretji pritožnik svobodno odločil, v kakšnem obsegu bi prevzel te pogodbe, kar bi bilo odvisno od njegovega poslovnega koncepta in koncepta uporabe sredstev Nürburgringa. Poleg tega ni našla dokazov, da se je struktura transakcije v razpisnem postopku spremenila ali da se je poleg tretjega pritožnika glede domnevne spremembe strukture transakcije pritožil še kak drug ponudnik. V bistvu je podjetje KPMG v svojem pismu z dne 11. decembra 2013 tretjemu pritožniku sporočilo, da se v zvezi s tem ni pritožil noben drug ponudnik;

| (b) | trajanje razpisnega postopka ni bilo prekomerno; |
| --- | --- |

(b)

trajanje razpisnega postopka ni bilo prekomerno;

| (c) | prodajalci so tretjega pritožnika s pismom z dne 17. decembra 2013 obvestili o roku 17. februarja 2014 za oddajo potrdilne ponudbe. Tretji pritožnik je bil obveščen tudi, da bi lahko prodajalci ponudnike, ki se bodo uvrstili v naslednjo fazo, izbrali kmalu po izteku navedenega podaljšanega roka. Ni bilo ovir, ki bi kvalificiranim ponudnikom preprečevale, da spremenijo svoje potrdilne ponudbe ali oddajo dokaz o financiranju celo po navedenem roku, dokler ni bila podpisana končna pogodba o nakupu sredstev (167). Rok je bil torej dejansko podaljšan na 17. februar 2014, da bi se vsem ponudnikom omogočilo, da spremenijo svoje ponudbe, predložijo dokaz o financiranju ali predložijo nove ponudbe. Ta sprememba postopka je bila sporočena vsem kvalificiranim ponudnikom, zato ni bilo kršitve načel preglednosti in enakega obravnavanja; |
| --- | --- |

(c)

prodajalci so tretjega pritožnika s pismom z dne 17. decembra 2013 obvestili o roku 17. februarja 2014 za oddajo potrdilne ponudbe. Tretji pritožnik je bil obveščen tudi, da bi lahko prodajalci ponudnike, ki se bodo uvrstili v naslednjo fazo, izbrali kmalu po izteku navedenega podaljšanega roka. Ni bilo ovir, ki bi kvalificiranim ponudnikom preprečevale, da spremenijo svoje potrdilne ponudbe ali oddajo dokaz o financiranju celo po navedenem roku, dokler ni bila podpisana končna pogodba o nakupu sredstev (167). Rok je bil torej dejansko podaljšan na 17. februar 2014, da bi se vsem ponudnikom omogočilo, da spremenijo svoje ponudbe, predložijo dokaz o financiranju ali predložijo nove ponudbe. Ta sprememba postopka je bila sporočena vsem kvalificiranim ponudnikom, zato ni bilo kršitve načel preglednosti in enakega obravnavanja;

167

| (d) | prodajalci so vse razpoložljive informacije zagotovili vsem ponudnikom hkrati in vsaj tri tedne pred končno odločitvijo odbora upnikov glede dodelitve sredstev podjetju Capricorn, zato so imeli ponudniki dovolj časa za pripravo in dokončanje svojih ponudb, načelo preglednosti pa ni bilo kršeno. Komisija ugotavlja tudi, da je bil tretji pritožnik s pismi prodajalcev z dne 19. julija 2013, 17. oktobra 2013 in 17. decembra 2013 ustrezno vnaprej obveščen o pravilih razpisnega postopka. Poleg tega v zvezi z dostopom do pomembnih informacij ni bilo kršitve načela enakega obravnavanja med ponudniki, saj je bila vsem ponudnikom, ki so se uvrstili v zadevno fazo postopka, zagotovljena enaka količina podatkov; |
| --- | --- |

(d)

prodajalci so vse razpoložljive informacije zagotovili vsem ponudnikom hkrati in vsaj tri tedne pred končno odločitvijo odbora upnikov glede dodelitve sredstev podjetju Capricorn, zato so imeli ponudniki dovolj časa za pripravo in dokončanje svojih ponudb, načelo preglednosti pa ni bilo kršeno. Komisija ugotavlja tudi, da je bil tretji pritožnik s pismi prodajalcev z dne 19. julija 2013, 17. oktobra 2013 in 17. decembra 2013 ustrezno vnaprej obveščen o pravilih razpisnega postopka. Poleg tega v zvezi z dostopom do pomembnih informacij ni bilo kršitve načela enakega obravnavanja med ponudniki, saj je bila vsem ponudnikom, ki so se uvrstili v zadevno fazo postopka, zagotovljena enaka količina podatkov;

| (e) | ni dokazov, da se je podjetje Capricorn pred sklenitvijo pogodbe o nakupu sredstev pogajalo z dobaviteljem piva ali organizatorji koncerta „Rock am Ring“. Po navedbah stečajnih upraviteljev je vsa ustrezna pogajanja opravilo podjetje NBG; |
| --- | --- |

(e)

ni dokazov, da se je podjetje Capricorn pred sklenitvijo pogodbe o nakupu sredstev pogajalo z dobaviteljem piva ali organizatorji koncerta „Rock am Ring“. Po navedbah stečajnih upraviteljev je vsa ustrezna pogajanja opravilo podjetje NBG;

| (f) | overitev pogodbe o nakupu sredstev, ki sta jo dva najboljša ponudnika (podjetje Capricorn in [drugi ponudnik]) opravila pred sestankom odbora upnikov 11. marca 2014, ni znak kršitve načel preglednosti in enakega obravnavanja. Ni dokazov, da je bil izid razpisnega postopka podjetju Capricorn sporočen pred sestankom odbora upnikov 11. marca 2014; |
| --- | --- |

(f)

overitev pogodbe o nakupu sredstev, ki sta jo dva najboljša ponudnika (podjetje Capricorn in [drugi ponudnik]) opravila pred sestankom odbora upnikov 11. marca 2014, ni znak kršitve načel preglednosti in enakega obravnavanja. Ni dokazov, da je bil izid razpisnega postopka podjetju Capricorn sporočen pred sestankom odbora upnikov 11. marca 2014;

| (g) | nobeden od ponudnikov ni zagotovil jamstva za financiranje celotne kupnine. Prodajalci zato niso kršili načela enakega obravnavanja, ko so zahtevo po varnem financiranju v razpisnem postopku dejansko omilili; |
| --- | --- |

(g)

nobeden od ponudnikov ni zagotovil jamstva za financiranje celotne kupnine. Prodajalci zato niso kršili načela enakega obravnavanja, ko so zahtevo po varnem financiranju v razpisnem postopku dejansko omilili;

| (h) | možnost dopolnitve pogodbe o nakupu sredstev je bila del poslovnih pogajanj in ni pomembna z vidika državne pomoči; |
| --- | --- |

(h)

možnost dopolnitve pogodbe o nakupu sredstev je bila del poslovnih pogajanj in ni pomembna z vidika državne pomoči;

| (i) | prodajalci so premisleke o okoljskih vidikih ponudbe tretjega pritožnika obravnavali samo zaradi dejstva, da tretji pritožnik ni predložil dokaza o financiranju svoje ponudbe. Taki premisleki niso bili del meril za izbiro uspešnega ponudnika. Zato niso vplivali na izid razpisnega postopka; |
| --- | --- |

(i)

prodajalci so premisleke o okoljskih vidikih ponudbe tretjega pritožnika obravnavali samo zaradi dejstva, da tretji pritožnik ni predložil dokaza o financiranju svoje ponudbe. Taki premisleki niso bili del meril za izbiro uspešnega ponudnika. Zato niso vplivali na izid razpisnega postopka;

| (j) | glede trditve tretjega pritožnika, da so se podjetje Capricorn in prodajalci v zvezi z zadevnim razpisnim postopkom posvetovali o državni pomoči z isto odvetniško pisarno ([...]) in zlasti z istim odvetnikom v tej pisarni, Komisija ugotavlja, da po navedbah nemških organov navedena odvetniška pisarna in njeni odvetniki (a) prodajalcem v razpisnem postopku (vključno s stečajnima upraviteljema in odborom upnikov) niso zagotovili nobenih nasvetov, (b) niso imeli dostopa do nobenih informacij iz ponudb drugih zainteresiranih vlagateljev, (c) so imeli samo dostop do informacij v zvezi z razpisnim postopkom, ki so bile na voljo v podatkovni sobi in tiskanih medijih, ter (d) prodajalcem in odboru upnikov niso zagotovili nobenih priporočil. V zvezi z določenim odvetnikom iz navedene odvetniške pisarne, ki ga je tretji pritožnik omenil v svoji pritožbi, je Nemčija pojasnila (a) da je navedeni odvetnik delal za zvezno deželo od maja 2012 do aprila 2013, tj. pred začetkom razpisnega postopka junija 2013, (b) da navedeni odvetnik v času razpisnega postopka ni bil v stiku z zvezno deželo ali Zvezno republiko Nemčijo, (c) da navedeni odvetnik zvezni deželi ali prodajalcem ni nikoli svetoval glede postopka zbiranja ponudb in (d) da je isti odvetnik zgolj sodeloval kot neodvisni strokovnjak v obravnavi v parlamentu zvezne dežele 20. junija 2013 v zvezi z zakonom o dostopu javnosti do dirkališča Nürburgring. Poleg tega je Nemčija pojasnila, da so bili vsi ponudniki seznanjeni z vidiki državne pomoči v razpisnem postopku, tj. z dejstvom, da mora biti razpisni postopek odprt, pregleden, brezpogojen in nediskriminatoren, da se zagotovi, da kupec ne bo odgovoren za morebitno vračilo nezdružljive pomoči, ki so jo prejeli prodajalci sredstev Nürburgringa, in sicer so bili s tem seznanjeni: (a) prek sklepa Komisije o začetku formalnega postopka preiskave z dne 21. marca 2012 in sklepa o razširitvi formalnega postopka preiskave z dne 7. avgusta 2012; (b) z vsemi ustreznimi dokumenti, ki so jih prodajalci zagotovili v razpisni podatkovni sobi, vključno s korespondenco med Komisijo in Nemčijo na to temo, in (c) prek ustrezne prakse odločanja Komisije. |
| --- | --- |

(j)

glede trditve tretjega pritožnika, da so se podjetje Capricorn in prodajalci v zvezi z zadevnim razpisnim postopkom posvetovali o državni pomoči z isto odvetniško pisarno ([...]) in zlasti z istim odvetnikom v tej pisarni, Komisija ugotavlja, da po navedbah nemških organov navedena odvetniška pisarna in njeni odvetniki (a) prodajalcem v razpisnem postopku (vključno s stečajnima upraviteljema in odborom upnikov) niso zagotovili nobenih nasvetov, (b) niso imeli dostopa do nobenih informacij iz ponudb drugih zainteresiranih vlagateljev, (c) so imeli samo dostop do informacij v zvezi z razpisnim postopkom, ki so bile na voljo v podatkovni sobi in tiskanih medijih, ter (d) prodajalcem in odboru upnikov niso zagotovili nobenih priporočil. V zvezi z določenim odvetnikom iz navedene odvetniške pisarne, ki ga je tretji pritožnik omenil v svoji pritožbi, je Nemčija pojasnila (a) da je navedeni odvetnik delal za zvezno deželo od maja 2012 do aprila 2013, tj. pred začetkom razpisnega postopka junija 2013, (b) da navedeni odvetnik v času razpisnega postopka ni bil v stiku z zvezno deželo ali Zvezno republiko Nemčijo, (c) da navedeni odvetnik zvezni deželi ali prodajalcem ni nikoli svetoval glede postopka zbiranja ponudb in (d) da je isti odvetnik zgolj sodeloval kot neodvisni strokovnjak v obravnavi v parlamentu zvezne dežele 20. junija 2013 v zvezi z zakonom o dostopu javnosti do dirkališča Nürburgring. Poleg tega je Nemčija pojasnila, da so bili vsi ponudniki seznanjeni z vidiki državne pomoči v razpisnem postopku, tj. z dejstvom, da mora biti razpisni postopek odprt, pregleden, brezpogojen in nediskriminatoren, da se zagotovi, da kupec ne bo odgovoren za morebitno vračilo nezdružljive pomoči, ki so jo prejeli prodajalci sredstev Nürburgringa, in sicer so bili s tem seznanjeni: (a) prek sklepa Komisije o začetku formalnega postopka preiskave z dne 21. marca 2012 in sklepa o razširitvi formalnega postopka preiskave z dne 7. avgusta 2012; (b) z vsemi ustreznimi dokumenti, ki so jih prodajalci zagotovili v razpisni podatkovni sobi, vključno s korespondenco med Komisijo in Nemčijo na to temo, in (c) prek ustrezne prakse odločanja Komisije.

| (276) | Komisija zato pritožbo tretjega pritožnika zavrača kot neutemeljeno, saj so bila zadevna sredstva prodana ponudniku, ki je predložil najvišjo ponudbo, vključno z dokazom o financiranju, na podlagi odprtega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka. |
| --- | --- |

(276)

Komisija zato pritožbo tretjega pritožnika zavrača kot neutemeljeno, saj so bila zadevna sredstva prodana ponudniku, ki je predložil najvišjo ponudbo, vključno z dokazom o financiranju, na podlagi odprtega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka.

6.2.3.   Pritožba četrtega pritožnika

Pritožba četrtega pritožnika

| (277) | Glede na primerjavo v preglednici 10 ponudba podjetja Capricorn prinaša višje prihodke od prodaje v primerjavi s ponudbo [drugega ponudnika]. |
| --- | --- |

(277)

Glede na primerjavo v preglednici 10 ponudba podjetja Capricorn prinaša višje prihodke od prodaje v primerjavi s ponudbo [drugega ponudnika].

| (278) | Komisija v zvezi s trditvami četrtega pritožnika ugotavlja naslednje:






  (a) | Komisija je seznanjena s trditvijo stečajnih upraviteljev, da je bilo financiranje dveh ponudb, ki sta ju predložila [drugi ponudnik] in podjetje Capricorn, po mnenju prodajalcev dovolj varno, čeprav nobeden od teh ponudnikov ni dosegel najvišje ravni varnosti. [Drugi ponudnik] je v pismu z dne 24. februarja 2014 prodajalce obvestil o finančnih zmožnostih skupine [drugega ponudnika] in navedel, da je za naložbe na voljo približno [930–1 030] milijonov EUR. Komisija ugotavlja tudi, da je [...] v svoji zavezi k financiranju z dne 10. marca 2014 potrdil posojilo z zavezo glede financiranja dolga v skupnem znesku do [41–49] milijonov EUR v korist podjetja Capricorn; |
| --- | --- | --- |

(278)

Komisija v zvezi s trditvami četrtega pritožnika ugotavlja naslednje:

(a)

Komisija je seznanjena s trditvijo stečajnih upraviteljev, da je bilo financiranje dveh ponudb, ki sta ju predložila [drugi ponudnik] in podjetje Capricorn, po mnenju prodajalcev dovolj varno, čeprav nobeden od teh ponudnikov ni dosegel najvišje ravni varnosti. [Drugi ponudnik] je v pismu z dne 24. februarja 2014 prodajalce obvestil o finančnih zmožnostih skupine [drugega ponudnika] in navedel, da je za naložbe na voljo približno [930–1 030] milijonov EUR. Komisija ugotavlja tudi, da je [...] v svoji zavezi k financiranju z dne 10. marca 2014 potrdil posojilo z zavezo glede financiranja dolga v skupnem znesku do [41–49] milijonov EUR v korist podjetja Capricorn;

| (b) | kar zadeva vnaprejšnja plačila, naj bi imeli prodajalci, če bo leta 2014 sprejet neizpodbojni sklep Komisije, dostop do [30–33] milijonov EUR v primeru [drugega ponudnika] ali [58–63] milijonov EUR (plus približno 6 milijonov EUR denarnega toka družbe NBG) v primeru podjetja Capricorn; |
| --- | --- |

(b)

kar zadeva vnaprejšnja plačila, naj bi imeli prodajalci, če bo leta 2014 sprejet neizpodbojni sklep Komisije, dostop do [30–33] milijonov EUR v primeru [drugega ponudnika] ali [58–63] milijonov EUR (plus približno 6 milijonov EUR denarnega toka družbe NBG) v primeru podjetja Capricorn;

| (c) | ob upoštevanju pripomb četrtega pritožnika in stečajnih upraviteljev ni mogoče sklepati, da je bilo tveganje v zvezi z izvedbo transakcije večje pri ponudbi podjetja Capricorn kot pri ponudbi [drugega ponudnika]; |
| --- | --- |

(c)

ob upoštevanju pripomb četrtega pritožnika in stečajnih upraviteljev ni mogoče sklepati, da je bilo tveganje v zvezi z izvedbo transakcije večje pri ponudbi podjetja Capricorn kot pri ponudbi [drugega ponudnika];

| (d) | glede na izbirna merila, navedena v uvodni izjavi 48, zmožnosti ponudnikov same po sebi niso bile izbirno merilo; |
| --- | --- |

(d)

glede na izbirna merila, navedena v uvodni izjavi 48, zmožnosti ponudnikov same po sebi niso bile izbirno merilo;

| (e) | glede na izbirna merila, navedena v uvodni izjavi 48, znesek naložb, ki naj bi se izvedle po prodaji, ni bil izbirno merilo; |
| --- | --- |

(e)

glede na izbirna merila, navedena v uvodni izjavi 48, znesek naložb, ki naj bi se izvedle po prodaji, ni bil izbirno merilo;

| (f) | komunikacija prodajalcev z [drugim ponudnikom] v razpisnem postopku je bila sprejemljiva. [Drugemu ponudniku] ni nič preprečevalo, da zviša ali spremeni svojo ponudbo pred sestankom odbora upnikov 11. marca 2014. |
| --- | --- |

(f)

komunikacija prodajalcev z [drugim ponudnikom] v razpisnem postopku je bila sprejemljiva. [Drugemu ponudniku] ni nič preprečevalo, da zviša ali spremeni svojo ponudbo pred sestankom odbora upnikov 11. marca 2014.

| (279) | Komisija zato ni našla dokazov, da je bil [drugi ponudnik] v razpisnem postopku diskriminiran. Trditev, da je bil [drugi ponudnik] obravnavan manj ugodno kot drugi ponudniki, vključno s podjetjem Capricorn, je neutemeljena. Poudariti je treba, da je [drugi ponudnik] predložil potrdilno ponudbo, se pogajal o pogodbenih pogojih in da je lahko kot drugi najboljši ponudnik z varnim financiranjem podpisal končno različico osnutka pogodbe. Poleg tega bi se v skladu s pogojem glede izdaje neizpodbojnega sklepa Komisije denar, ki naj bi ga zagotovil [drugi ponudnik], z izjemo zneska v višini [7,1–7,6] milijona EUR hranil na blokiranem računu in bi se prenesel na prodajalce po sprejetju neizpodbojnega sklepa Komisije ali v primeru, da kupec ne bi odstopil od pogodbe, čeprav tak izvršljiv sklep Komisije ne bi bil sprejet do 31. marca 2015 (možnost podaljšanja roka za uveljavljanje pravice do odstopa ni bila izključena). |
| --- | --- |

(279)

Komisija zato ni našla dokazov, da je bil [drugi ponudnik] v razpisnem postopku diskriminiran. Trditev, da je bil [drugi ponudnik] obravnavan manj ugodno kot drugi ponudniki, vključno s podjetjem Capricorn, je neutemeljena. Poudariti je treba, da je [drugi ponudnik] predložil potrdilno ponudbo, se pogajal o pogodbenih pogojih in da je lahko kot drugi najboljši ponudnik z varnim financiranjem podpisal končno različico osnutka pogodbe. Poleg tega bi se v skladu s pogojem glede izdaje neizpodbojnega sklepa Komisije denar, ki naj bi ga zagotovil [drugi ponudnik], z izjemo zneska v višini [7,1–7,6] milijona EUR hranil na blokiranem računu in bi se prenesel na prodajalce po sprejetju neizpodbojnega sklepa Komisije ali v primeru, da kupec ne bi odstopil od pogodbe, čeprav tak izvršljiv sklep Komisije ne bi bil sprejet do 31. marca 2015 (možnost podaljšanja roka za uveljavljanje pravice do odstopa ni bila izključena).

| (280) | Komisija zato pritožbo četrtega pritožnika zavrača kot neutemeljeno, saj so bila zadevna sredstva prodana ponudniku, ki je predložil najvišjo ponudbo, vključno z dokazom o financiranju, na podlagi odprtega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka. |
| --- | --- |

(280)

Komisija zato pritožbo četrtega pritožnika zavrača kot neutemeljeno, saj so bila zadevna sredstva prodana ponudniku, ki je predložil najvišjo ponudbo, vključno z dokazom o financiranju, na podlagi odprtega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka.

6.2.4   Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

| (281) | Zaradi navedenih razlogov in na podlagi razpoložljivih informacij Komisija ni našla dokazov o kršitvi načel odprtega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka v zvezi s prodajo sredstev podjetij NG, MSR in CMHN ali dokazov o tem, da je katera koli ponudba vključevala višjo ceno z varnim financiranjem v primerjavi s ponudbo podjetja Capricorn. |
| --- | --- |

(281)

Zaradi navedenih razlogov in na podlagi razpoložljivih informacij Komisija ni našla dokazov o kršitvi načel odprtega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka v zvezi s prodajo sredstev podjetij NG, MSR in CMHN ali dokazov o tem, da je katera koli ponudba vključevala višjo ceno z varnim financiranjem v primerjavi s ponudbo podjetja Capricorn.

7.   SKLEPNA UGOTOVITEV

SKLEPNA UGOTOVITEV

| (282) | Komisija ugotavlja, da del ukrepa 2 (posojila, odobrena podjetju FSZ) ter ukrepi 8, 11 in 15 ne pomenijo pomoči v smislu člena 107(1). |
| --- | --- |

(282)

Komisija ugotavlja, da del ukrepa 2 (posojila, odobrena podjetju FSZ) ter ukrepi 8, 11 in 15 ne pomenijo pomoči v smislu člena 107(1).

| (283) | Komisija ugotavlja, da je Nemčija nezakonito izvedla ukrep 1, del ukrepa 2 (posojila podjetja NG podjetjem EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB in BWN2) in ukrepe 3–7, 9, 10, 12–14 in 16–19 ter s tem kršila člen 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(283)

Komisija ugotavlja, da je Nemčija nezakonito izvedla ukrep 1, del ukrepa 2 (posojila podjetja NG podjetjem EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB in BWN2) in ukrepe 3–7, 9, 10, 12–14 in 16–19 ter s tem kršila člen 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (284) | Komisija je ugotovila, da ukrep 1, del ukrepa 2 (posojila podjetja NG podjetjem EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB in BWN2) ter ukrepi 3–7, 9, 10, 12–14 in 16–19, dodeljeni v korist podjetij Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH, Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH, Cash Settlement and Ticketing GmbH, Nürburgring Automotive GmbH, Erlebnispark Nürburgring GmbH & Co. KG, Motorsport Akademie Nürburgring GmbH & Co. KG, Test & Training International GmbH, Bike World Nürburgring GmbH, BikeWorld Nürburgring Besitz GmbH, BikeWorld Nürburgring GmbH, Camp4Fun GmbH & Co. KG, IPC Gesellschaft für internationale Projektcoordination mbH oziroma MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) in so nezdružljivi z notranjim trgom, saj ne izpolnjujejo ustreznih pogojev iz smernic za reševanje in prestrukturiranje, druga podlaga za združljivost pa ni bila opredeljena. |
| --- | --- |

(284)

Komisija je ugotovila, da ukrep 1, del ukrepa 2 (posojila podjetja NG podjetjem EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB in BWN2) ter ukrepi 3–7, 9, 10, 12–14 in 16–19, dodeljeni v korist podjetij Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH, Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH, Cash Settlement and Ticketing GmbH, Nürburgring Automotive GmbH, Erlebnispark Nürburgring GmbH & Co. KG, Motorsport Akademie Nürburgring GmbH & Co. KG, Test & Training International GmbH, Bike World Nürburgring GmbH, BikeWorld Nürburgring Besitz GmbH, BikeWorld Nürburgring GmbH, Camp4Fun GmbH & Co. KG, IPC Gesellschaft für internationale Projektcoordination mbH oziroma MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) in so nezdružljivi z notranjim trgom, saj ne izpolnjujejo ustreznih pogojev iz smernic za reševanje in prestrukturiranje, druga podlaga za združljivost pa ni bila opredeljena.

| (285) | Komisija je ugotovila tudi, da:






  — | prodaja sredstev podjetij Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH ne pomeni državne pomoči ter |
| --- | --- | --- |

(285)

Komisija je ugotovila tudi, da:

—

prodaja sredstev podjetij Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH ne pomeni državne pomoči ter

| — | prodaja sredstev podjetij Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH ni povzročila gospodarske kontinuitete med podjetji Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH ter novim lastnikom sredstev capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH ali njegovimi hčerinskimi družbami. Zato morebitno vračilo nezdružljive državne pomoči ne bo zadevalo podjetja capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH, ki je kupec sredstev, prodanih na podlagi razpisnega postopka, ali njegovih hčerinskih družb – |
| --- | --- |

—

prodaja sredstev podjetij Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH ni povzročila gospodarske kontinuitete med podjetji Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH ter novim lastnikom sredstev capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH ali njegovimi hčerinskimi družbami. Zato morebitno vračilo nezdružljive državne pomoči ne bo zadevalo podjetja capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH, ki je kupec sredstev, prodanih na podlagi razpisnega postopka, ali njegovih hčerinskih družb –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Naslednji ukrepi, ki jih je izvedla Nemčija, niso pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije:

| | del ukrepa 2






  — | posojila v skupnem znesku 646 738,12 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju Fahrsicherheitszentrum am Nürburgring GmbH & Co. KG med 12. aprilom 2002 in marcem 2008; |
| --- | --- | --- |

del ukrepa 2

—

posojila v skupnem znesku 646 738,12 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju Fahrsicherheitszentrum am Nürburgring GmbH & Co. KG med 12. aprilom 2002 in marcem 2008;

| | ukrep 8






  — | posojila, ki jih je banka Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH 28. julija 2010 odobrila podjetju Nürburgring GmbH v višini 96 574 200 EUR in 113 590 800 EUR, podjetju Motorsport Resort Nürburgring GmbH v višini 92 000 000 EUR ter podjetju Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH v višini 23 100 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

ukrep 8

—

posojila, ki jih je banka Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH 28. julija 2010 odobrila podjetju Nürburgring GmbH v višini 96 574 200 EUR in 113 590 800 EUR, podjetju Motorsport Resort Nürburgring GmbH v višini 92 000 000 EUR ter podjetju Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH v višini 23 100 000 EUR;

| | ukrep 11






  — | posojila v skupnem znesku 85 484 000 EUR, ki jih je podjetje Rheinland-Pfälzische Gesellschaft für Immobilien und Projektmanagement GmbH odobrilo podjetju Motorsport Resort Nürburgring GmbH med 27. majem 2008 in 7. julijem 2009; |
| --- | --- | --- |

ukrep 11

—

posojila v skupnem znesku 85 484 000 EUR, ki jih je podjetje Rheinland-Pfälzische Gesellschaft für Immobilien und Projektmanagement GmbH odobrilo podjetju Motorsport Resort Nürburgring GmbH med 27. majem 2008 in 7. julijem 2009;

| | ukrep 15






  — | prenos 49,5 % delnic podjetja Motorsport Resort Nürburgring GmbH s podjetja Mediinvest GmbH na podjetje Nürburgring GmbH po ceni 1 EUR, ki je bil izveden 25. marca 2010, |
| --- | --- | --- |

ukrep 15

—

prenos 49,5 % delnic podjetja Motorsport Resort Nürburgring GmbH s podjetja Mediinvest GmbH na podjetje Nürburgring GmbH po ceni 1 EUR, ki je bil izveden 25. marca 2010,

| — | prenos 33,8 % delnic podjetja Motorsport Resort Nürburgring GmbH s podjetja Geisler & Trimmel General Contractor GmbH na podjetje Nürburgring GmbH po ceni 1 EUR, ki je bil izveden 25. marca 2010, |
| --- | --- |

—

prenos 33,8 % delnic podjetja Motorsport Resort Nürburgring GmbH s podjetja Geisler & Trimmel General Contractor GmbH na podjetje Nürburgring GmbH po ceni 1 EUR, ki je bil izveden 25. marca 2010,

| — | prenos 6,7 % delnic podjetja Motorsport Resort Nürburgring GmbH s podjetja Weber Projektierungs- und Realisierungs GmbH na podjetje Rheinland-Pfälzische Gesellschaft für Immobilien und Projektmanagement GmbH po ceni 1 EUR, ki je bil izveden 25. marca 2010, |
| --- | --- |

—

prenos 6,7 % delnic podjetja Motorsport Resort Nürburgring GmbH s podjetja Weber Projektierungs- und Realisierungs GmbH na podjetje Rheinland-Pfälzische Gesellschaft für Immobilien und Projektmanagement GmbH po ceni 1 EUR, ki je bil izveden 25. marca 2010,

| — | Prodaja sredstev podjetij Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH ne pomeni državne pomoči. |
| --- | --- |

—

Prodaja sredstev podjetij Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH ne pomeni državne pomoči.

Člen 2

Naslednje državne pomoči, ki jih je Nemčija nezakonito dodelila prek naslednjih ukrepov v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, so nezdružljive z notranjim trgom:

| | državna pomoč, dodeljena v obliki: | ukrep 1






  — | kapital v obliki prenosov v kapitalsko rezervo, ki jih je zvezna dežela Porenje-Pfalška odobrila podjetju Nürburgring GmbH, v višini 2 179 000 EUR 1. maja 2002 in 22 839 241 EUR 21. decembra 2004, |
| --- | --- | --- | --- |

državna pomoč, dodeljena v obliki:

ukrep 1

—

kapital v obliki prenosov v kapitalsko rezervo, ki jih je zvezna dežela Porenje-Pfalška odobrila podjetju Nürburgring GmbH, v višini 2 179 000 EUR 1. maja 2002 in 22 839 241 EUR 21. decembra 2004,

| — | kapital v obliki povečanj lastnega kapitala, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH prejelo od zvezne dežele Porenje-Pfalška v višini 4 398 300 EUR 31. avgusta 2004 in 9 000 000 EUR 4. septembra 2007 ter od okrožja Ahrweiler v višini 488 700 EUR 31. avgusta 2004 in 1 000 000 EUR 4. septembra 2007; |
| --- | --- |

—

kapital v obliki povečanj lastnega kapitala, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH prejelo od zvezne dežele Porenje-Pfalška v višini 4 398 300 EUR 31. avgusta 2004 in 9 000 000 EUR 4. septembra 2007 ter od okrožja Ahrweiler v višini 488 700 EUR 31. avgusta 2004 in 1 000 000 EUR 4. septembra 2007;

| | del ukrepa 2






  — | posojila v skupnem znesku 6 195 170,02 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju Erlebnispark Nürburgring GmbH & Co. KG med 1. januarjem 2006 in 29. aprilom 2009, |
| --- | --- | --- |

del ukrepa 2

—

posojila v skupnem znesku 6 195 170,02 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju Erlebnispark Nürburgring GmbH & Co. KG med 1. januarjem 2006 in 29. aprilom 2009,

| — | posojila v znesku 100 000 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH 10. decembra 2002 odobrilo podjetju Motorsport Akademie Nürburgring GmbH & Co. KG, |
| --- | --- |

—

posojila v znesku 100 000 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH 10. decembra 2002 odobrilo podjetju Motorsport Akademie Nürburgring GmbH & Co. KG,

| — | posojila v znesku 25 000 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH 15. avgusta 2002 odobrilo podjetju Test & Training International GmbH, |
| --- | --- |

—

posojila v znesku 25 000 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH 15. avgusta 2002 odobrilo podjetju Test & Training International GmbH,

| — | posojila v skupnem znesku 450 000 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju Camp4Fun GmbH & Co. KG med 26. majem 2009 in 18. decembrom 2009, |
| --- | --- |

—

posojila v skupnem znesku 450 000 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju Camp4Fun GmbH & Co. KG med 26. majem 2009 in 18. decembrom 2009,

| — | posojila v skupnem znesku 500 000 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju BikeWorld Nürburgring Besitz GmbH med 17. oktobrom 2003 in 27. oktobrom 2004, |
| --- | --- |

—

posojila v skupnem znesku 500 000 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju BikeWorld Nürburgring Besitz GmbH med 17. oktobrom 2003 in 27. oktobrom 2004,

| — | posojila v skupnem znesku 1 660 000 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju Bike World Nürburgring GmbH med 4. februarjem 2004 in 22. julijem 2005, |
| --- | --- |

—

posojila v skupnem znesku 1 660 000 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju Bike World Nürburgring GmbH med 4. februarjem 2004 in 22. julijem 2005,

| — | posojila v skupnem znesku 1 600 000 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju BikeWorld Nürburgring GmbH med 20. septembrom 2005 in 4. aprilom 2007; |
| --- | --- |

—

posojila v skupnem znesku 1 600 000 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju BikeWorld Nürburgring GmbH med 20. septembrom 2005 in 4. aprilom 2007;

| | ukrep 3






  — | posojila v skupnem znesku 399 805 370 EUR, ki jih je zvezna dežela Porenje-Pfalška odobrila podjetju Nürburgring GmbH med 30. junijem 2003 in 11. majem 2010; |
| --- | --- | --- |

ukrep 3

—

posojila v skupnem znesku 399 805 370 EUR, ki jih je zvezna dežela Porenje-Pfalška odobrila podjetju Nürburgring GmbH med 30. junijem 2003 in 11. majem 2010;

| | ukrep 4






  — | posojilo v znesku 300 000 EUR, ki ga je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju Motorsport Resort Nürburgring GmbH 27. decembra 2007; |
| --- | --- | --- |

ukrep 4

—

posojilo v znesku 300 000 EUR, ki ga je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju Motorsport Resort Nürburgring GmbH 27. decembra 2007;

| | del ukrepa 5






  — | posojila v skupnem znesku 11 032 060 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju Cash Settlement and Ticketing GmbH med 27. avgustom 2008 in 18. aprilom 2011, |
| --- | --- | --- |

del ukrepa 5

—

posojila v skupnem znesku 11 032 060 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju Cash Settlement and Ticketing GmbH med 27. avgustom 2008 in 18. aprilom 2011,

| — | patronatska izjava, ki jo je podjetje NG 23. decembra 2009 zagotovilo podjetju CST in s katero se je podjetje NG zavezalo, da bo do 31. decembra 2011 sprejelo potrebne ukrepe za preprečitev insolventnosti podjetja CST, |
| --- | --- |

—

patronatska izjava, ki jo je podjetje NG 23. decembra 2009 zagotovilo podjetju CST in s katero se je podjetje NG zavezalo, da bo do 31. decembra 2011 sprejelo potrebne ukrepe za preprečitev insolventnosti podjetja CST,

| — | podreditev terjatev podjetja NG do podjetja CST v višini 10,4 milijona EUR, ki jo je podjetje NG razglasilo 13. decembra 2010; |
| --- | --- |

—

podreditev terjatev podjetja NG do podjetja CST v višini 10,4 milijona EUR, ki jo je podjetje NG razglasilo 13. decembra 2010;

| | ukrep 6






  — | plačila za storitve v skupnem znesku 640 000 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH plačalo podjetju IPC Gesellschaft für internationale Projektcoordination mbH za storitve iskanja zasebnih vlagateljev, |
| --- | --- | --- |

ukrep 6

—

plačila za storitve v skupnem znesku 640 000 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH plačalo podjetju IPC Gesellschaft für internationale Projektcoordination mbH za storitve iskanja zasebnih vlagateljev,

| — | posojilo v znesku 2 941 000 EUR, ki ga je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju Motorsport Resort Nürburgring GmbH 15. oktobra 2008; |
| --- | --- |

—

posojilo v znesku 2 941 000 EUR, ki ga je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju Motorsport Resort Nürburgring GmbH 15. oktobra 2008;

| | ukrep 7






  — | plačilo v višini 1 476 830,88 EUR, ki ga je podjetje Nürburgring GmbH plačalo podjetju MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH za odstop terjatev podjetja MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH iz posojil, ki jih je pridobilo podjetje Cash Settlement and Ticketing GmbH kot posojilojemalec, podjetju Nürburgring GmbH 17. aprila 2009; |
| --- | --- | --- |

ukrep 7

—

plačilo v višini 1 476 830,88 EUR, ki ga je podjetje Nürburgring GmbH plačalo podjetju MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH za odstop terjatev podjetja MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH iz posojil, ki jih je pridobilo podjetje Cash Settlement and Ticketing GmbH kot posojilojemalec, podjetju Nürburgring GmbH 17. aprila 2009;

| | ukrep 9






  — | poroštvo, ki ga je zvezna dežela Porenje-Pfalška 28. julija 2010 zagotovila podjetju Nürburgring GmbH v višini 96 574 200 EUR in 113 590 800 EUR, podjetju Motorsport Resort Nürburgring GmbH v višini 92 000 000 EUR ter podjetju Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH v višini 23 100 000 EUR za izpolnitev obveznosti podjetij Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH, ki izhajajo iz posojil, odobrenih kot ukrep 8; |
| --- | --- | --- |

ukrep 9

—

poroštvo, ki ga je zvezna dežela Porenje-Pfalška 28. julija 2010 zagotovila podjetju Nürburgring GmbH v višini 96 574 200 EUR in 113 590 800 EUR, podjetju Motorsport Resort Nürburgring GmbH v višini 92 000 000 EUR ter podjetju Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH v višini 23 100 000 EUR za izpolnitev obveznosti podjetij Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH, ki izhajajo iz posojil, odobrenih kot ukrep 8;

| | ukrep 10






  — | določitev najemnine pod tržno ravnjo s strani podjetja Nürburgring GmbH, zaradi česar je podjetje Nürburgring Automotive GmbH od 1. maja 2010 do 31. oktobra 2012 prejelo koristi v višini 9 milijonov EUR; |
| --- | --- | --- |

ukrep 10

—

določitev najemnine pod tržno ravnjo s strani podjetja Nürburgring GmbH, zaradi česar je podjetje Nürburgring Automotive GmbH od 1. maja 2010 do 31. oktobra 2012 prejelo koristi v višini 9 milijonov EUR;

| | ukrep 12






  — | poroštvo, ki ga je zvezna dežela Porenje-Pfalška dala banki Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH, s čimer je podjetju Motorsport Resort Nürburgring GmbH omogočila pridobitev posojil v višini 85 484 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

ukrep 12

—

poroštvo, ki ga je zvezna dežela Porenje-Pfalška dala banki Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH, s čimer je podjetju Motorsport Resort Nürburgring GmbH omogočila pridobitev posojil v višini 85 484 000 EUR;

| | ukrep 13






  — | nepovratna sredstva, ki jih je zvezna dežela Porenje-Pfalška zagotovila podjetju Nürburgring GmbH iz prihodkov zvezne dežele od davka na igre na srečo v višini 1,6 milijona EUR 29. decembra 2009, 3,2 milijona EUR 29. oktobra 2010 in 3,2 milijona EUR 29. marca 2011; |
| --- | --- | --- |

ukrep 13

—

nepovratna sredstva, ki jih je zvezna dežela Porenje-Pfalška zagotovila podjetju Nürburgring GmbH iz prihodkov zvezne dežele od davka na igre na srečo v višini 1,6 milijona EUR 29. decembra 2009, 3,2 milijona EUR 29. oktobra 2010 in 3,2 milijona EUR 29. marca 2011;

| | ukrep 14






  — | posojila, ki jih je zvezna dežela Porenje-Pfalška odobrila podjetju Nürburgring GmbH, v višini 20 milijonov EUR 21. avgusta 2007, 10 milijonov EUR 22. decembra 2009, 4,65 milijona EUR 28. decembra 2010, 3,2 milijona EUR 26. aprila 2011 in 4,95 milijona EUR 9. decembra 2011, |
| --- | --- | --- |

ukrep 14

—

posojila, ki jih je zvezna dežela Porenje-Pfalška odobrila podjetju Nürburgring GmbH, v višini 20 milijonov EUR 21. avgusta 2007, 10 milijonov EUR 22. decembra 2009, 4,65 milijona EUR 28. decembra 2010, 3,2 milijona EUR 26. aprila 2011 in 4,95 milijona EUR 9. decembra 2011,

| — | podreditev terjatev zvezne dežele Porenje-Pfalška do podjetja Nürburgring GmbH v višini 20 milijonov EUR, ki izhajajo iz posojila z dne 29. avgusta 2007; |
| --- | --- |

—

podreditev terjatev zvezne dežele Porenje-Pfalška do podjetja Nürburgring GmbH v višini 20 milijonov EUR, ki izhajajo iz posojila z dne 29. avgusta 2007;

| | ukrep 16






  — | posojilo v znesku 40 405 000 EUR, ki ga je zvezna dežela Porenje-Pfalška odobrila podjetju Nürburgring GmbH 11. januarja 2011, |
| --- | --- | --- |

ukrep 16

—

posojilo v znesku 40 405 000 EUR, ki ga je zvezna dežela Porenje-Pfalška odobrila podjetju Nürburgring GmbH 11. januarja 2011,

| — | nepovratna sredstva v višini 13,5 milijonov EUR, ki jih je zvezna dežela Porenje-Pfalška zagotovila podjetju Nürburgring GmbH julija 2011; |
| --- | --- |

—

nepovratna sredstva v višini 13,5 milijonov EUR, ki jih je zvezna dežela Porenje-Pfalška zagotovila podjetju Nürburgring GmbH julija 2011;

| | ukrep 17






  — | nadomestilo, ki ga je podjetje Nürburgring GmbH zagotovilo podjetju Nürburgring Automotive GmbH na podlagi koncesije za formulo 1 od 13. decembra 2010 do 27. novembra 2012; |
| --- | --- | --- |

ukrep 17

—

nadomestilo, ki ga je podjetje Nürburgring GmbH zagotovilo podjetju Nürburgring Automotive GmbH na podlagi koncesije za formulo 1 od 13. decembra 2010 do 27. novembra 2012;

| | ukrep 18






  — | odložitev plačila obresti v višini 1,473 milijona EUR, ki jo je banka Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH odobrila podjetju Nürburgring GmbH 15. maja 2012, |
| --- | --- | --- |

ukrep 18

—

odložitev plačila obresti v višini 1,473 milijona EUR, ki jo je banka Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH odobrila podjetju Nürburgring GmbH 15. maja 2012,

| — | odložitev plačila obresti v višini 1,205 milijona EUR, ki jo je banka Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH odobrila podjetju Motorsport Resort Nürburgring GmbH 15. maja 2012, |
| --- | --- |

—

odložitev plačila obresti v višini 1,205 milijona EUR, ki jo je banka Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH odobrila podjetju Motorsport Resort Nürburgring GmbH 15. maja 2012,

| — | odložitev plačila obresti v višini 303 000 EUR, ki jo je banka Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH odobrila podjetju Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH 15. maja 2012; |
| --- | --- |

—

odložitev plačila obresti v višini 303 000 EUR, ki jo je banka Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH odobrila podjetju Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH 15. maja 2012;

| | ukrep 19






  — | podreditev dolgov, ki jo je zvezna dežela Porenje-Pfalška razglasila 15. maja 2012 v zvezi s svojimi terjatvami do podjetij Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH, in sicer v neporavnanem znesku podrejene terjatve, tj. do 254 milijonov EUR, v času sprejetja odločitve za podreditev terjatev, |
| --- | --- | --- |

ukrep 19

—

podreditev dolgov, ki jo je zvezna dežela Porenje-Pfalška razglasila 15. maja 2012 v zvezi s svojimi terjatvami do podjetij Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH, in sicer v neporavnanem znesku podrejene terjatve, tj. do 254 milijonov EUR, v času sprejetja odločitve za podreditev terjatev,

| — | poroštvo, ki ga je zvezna dežela Porenje-Pfalška zagotovila 15. maja 2012 za izpolnitev obveznosti podjetij Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH iz posojil, odobrenih kot ukrep 8, v znesku 254 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

poroštvo, ki ga je zvezna dežela Porenje-Pfalška zagotovila 15. maja 2012 za izpolnitev obveznosti podjetij Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH iz posojil, odobrenih kot ukrep 8, v znesku 254 milijonov EUR.

Člen 3

1.   Nemčija od upravičencev, vključno z družbo Nürburgring Betriebsgesellschaft mbH kot gospodarsko naslednico podjetij Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH, zahteva vračilo dodeljene nezdružljive pomoči iz člena 2.

2.   Morebitno vračilo nezdružljive državne pomoči ne bo zadevalo podjetja capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH, ki je kupec sredstev, prodanih na podlagi razpisnega postopka, ali njegovih hčerinskih družb.

3.   Zneskom, ki jih je treba vrniti, se prištejejo obresti od datuma, ko so bili dani na voljo upravičencem, do njihovega dejanskega vračila. Nemčija sporoči točne datume pomoči, ki jo je dodelila država in ki niso navedeni v tem sklepu.

4.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (168) in Uredbe Komisije (ES) št. 271/2008 (169) o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004.

5.   Nemčija z dnem sprejetja tega sklepa prekliče vsa neporavnana plačila pomoči iz člena 2.

Člen 4

1.   Vračilo pomoči iz člena 2 se izvede takoj in učinkovito.

2.   Nemčija zagotovi, da se ta sklep izvrši v štirih mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu.

Člen 5

1.   Nemčija v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu predloži naslednje podatke:

| (a) | skupni znesek (glavnica in obresti za vračilo), ki ga mora vrniti vsak upravičenec; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnica in obresti za vračilo), ki ga mora vrniti vsak upravičenec;

| (b) | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(b)

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (c) | dokumente, ki dokazujejo, da je bilo od upravičencev zahtevano vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo, da je bilo od upravičencev zahtevano vračilo pomoči.

2.   Nemčija obvešča Komisijo o napredku glede nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvajanje tega sklepa, dokler pomoč iz člena 2 ni v celoti povrnjena. Na zahtevo Komisije takoj predloži informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Zagotovi tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih za vračilo, ki so jih upravičenci že vrnili.

Člen 6

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 1. oktobra 2014

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  Zadeva SA.31550 (2012/C) (UL C 216, 21.7.2012, str. 14) in zadeva SA.34890 (2012/C) (UL C 333, 30.10.2012, str. 1).

1

(2)  Popravek sklepa z dne 21. marca 2012 je bil poslan Nemčiji s sklepom Komisije z dne 20. junija 2012.

2

(3)  
  UL C 216, 21.7.2012, str. 14.

3

(4)  
  22. avgusta 2012 je bila zadeva SA.34890 (2012/C), ki je bila odprta s sklepom z dne 7. avgusta 2012 o razširitvi formalnega postopka preiskave, upravno združena z zadevo SA.31550(2012/C).

4

(5)  
  UL C 333, 30.10.2012, str. 1.

5

(6)  Na podlagi sporazuma o poravnavi („
  Vergleichsvertrag
  “), sklenjenega 27. novembra 2012 med podjetji NG, NAG in NBG.

6

Vergleichsvertrag

(7)  Službe Komisije so navedle zlasti, (1) da v primeru izključitve dirkališča iz razpisnega postopka ne bi bilo mogoče izključiti prisotnosti dodatne državne pomoči za kupca in prenosa „stare“ pomoči, (2) da bi se lahko uvedba splošnega dostopa javnosti do dirkališča – z izjemo uporabe dirkališča Nürburgring za komercialne namene, kot je preskušanje v avtomobilski industriji – pod nekaterimi pogoji štela za nevtralen element v tekočem postopku glede državne pomoči, (3) da bi bilo treba v zvezi z jamstvom zaposlovanja zaposlenih do konca leta 2016 upoštevati odločbo Komisije v zadevi SERNAM (Odločba Komisije z dne 4. aprila 2012 v zvezi z državno pomočjo SA.34547 – Francija – prevzem sredstev skupine SERNAM v okviru njenega stečajnega postopka) in (4) da prodaja sama po sebi ne bi smela povzročiti prenosa državne pomoči, ki jo bo morda treba vrniti, z lastnikov sredstev na morebitne(-ga) kupce(-a) sredstev.

7

(8)  Po prenehanju pogodbe o poslovnem najemu med podjetjema NG in NAG februarja 2012 je prvi pritožnik, ki je eden od prvih dveh pritožnikov, opustil svoje negativno stališče glede državne pomoči za dirkališče in trdil, da bi bilo treba ukrepe, ki so bili leta 2012 priglašeni kot pomoč za reševanje, odobriti, da samo dirkališče ni prejelo pomoči, zato bi ga bilo treba izključiti iz preiskave, in da je upravljanje dirkališča Nürburgring storitev splošnega gospodarskega pomena.

8

(9)  
  „
  Land Rheinland-Pfalz
  “

9

Land Rheinland-Pfalz

(10)  Poslovni cilj podjetja NG je zagotavljati podporo avtomobilskemu sektorju in moto športu ter spodbujati turizem v regiji Eifel. Podjetje NG je v 90-odstotni lasti zvezne dežele in 10-odstotni lasti okrožja Ahrweiler. Nadzorni svet podjetja NG sestavljata zvezna dežela in okrožje Ahrweiler kot delničarja podjetja.

10

(11)  Za opis kompleksa Nürburgring glej oddelek 2.1 sklepa z dne 21. marca 2012.

11

(12)  Poslovne dejavnosti podjetja MSR vključujejo razvoj projektov ali gradnjo nepremičnin, počitniških objektov, hotelov in letovišč ter udeležbo v podjetjih, ki so povezana z razvojem projektov za Nürburgring. Podjetje MSR je od 25. marca 2010 v 93,3-odstotni lasti podjetja NG in 6,7-odstotni lasti podjetja RIM. Mediinvest GmbH (49,5 %), Geisler & Trimmel General Contractor GmbH (33,8 %), NG (10 %) in Weber Projektierungs- und Realisierungs GmbH (6,7 %) so bili delničarji podjetja MSR do 25. marca 2010.

12

(13)  Poslovne dejavnosti podjetja CMHN so gradnja in upravljanje hotelov, počitniških nepremičnin in letovišč. CMHN je v 100-odstotni lasti podjetja MSR.

13

(14)  Poslovna dejavnost podjetja NAG je upravljanje dirkališč, hotelov, centra varne vožnje, avtošole, večnamenskih dvoran, ringowerka in drugih delov kompleksa Nürburgring. Mediinvest GmbH in Lindner Unternehmensgruppe GmbH & Co Hotel KG imata v lasti vsak po 50-odstotni delež v podjetju NAG.

14

ringo

(15)  Hotele in restavracije je upravljalo podjetje Lindner Hotels AG na podlagi pogodbe s podjetjem NAG.

15

(16)  Likvidacija podjetja IPC je bila 4. decembra 2008 vpisana v register podjetij. Sporočilo o zaključku likvidacije še ni bilo poslano za vpis v register podjetij.

16

(17)  Podjetje Weber je zgradilo hotele in restavracije. Njegova likvidacija se je začela 23. novembra 2010.

17

(18)  Poslovna dejavnost podjetja CST je bila upravljanje negotovinskega plačilnega sistema, ki je strankam omogočal, da za obisk katere koli zanimivosti v kompleksu plačajo s kartico (ringocard). Podjetje CST je bilo do 1. novembra 2012 v 50-odstotni lasti NG in 50-odstotni lasti MIB. NG je kot 100-odstotni lastnik 19. decembra 2012 začel likvidacijo. Sredstva so bila prenesena na NG. Glede na navedbe Nemčije je bilo podjetje 22. maja 2014 izbrisano iz registra podjetij.

18

ringo

(19)  Poslovne dejavnosti podjetja Mediinvest so posredovanje pri sklenitvi pogodb v zvezi z zemljišči in zgradbami, razvoj projektov ter gradnja nepremičnin, počitniških objektov in letovišč. Mediinvest je v 100-odstotni lasti Kaia Richterja. Podjetje se je 18. junija 2013 preimenovalo v Return Projektmanagement GmbH.

19

(20)  Podjetje Geisler & Trimmel je zgradilo hotele in restavracije.

20

(21)  Poslovne dejavnosti podjetja FSZ so izgradnja, lastništvo in upravljanje centra varne vožnje. Podjetje je bilo v 41-odstotni lasti NG. Večinski lastniki so oktobra 2013 dokončno prekinili udeležbo podjetja NG.

21

(22)  Poslovna dejavnost podjetja EWN je bila upravljanje parka „
  Erlebniswelt
  “ z zanimivostmi, povezanimi z moto športom, v kompleksu Nürburgring. Podjetje se je 31. marca 2011 preimenovalo v ringowerk GmbH & Co. KG in je bilo do 24. avgusta 2011 v 100-odstotni lasti podjetja NG, nato pa je bilo njegovo premoženje preneseno na NG in podjetje je bilo izbrisano iz registra podjetij brez uradne likvidacije.

22

Erlebniswelt

o

(23)  Poslovna dejavnost podjetja MAN je bila upravljanje izobraževalnega centra, s čimer je zagotavljalo podporo nemškemu moto športu. Podjetje NG je bilo edini lastnik tega podjetja. Podjetje MAN je bilo likvidirano, 11. decembra 2013 pa izbrisano iz registra podjetij. Vsa sredstva so bila prenesena na NG.

23

(24)  Poslovne dejavnosti podjetja TTI so bile podpora, zagon, izgradnja in upravljanje centrov varne vožnje. Podjetje je bilo v 26-odstotni lasti podjetja NG, preostali 74-odstotni delež pa je bil v lasti podjetij Brands Hatch Leisure Group Limited, Fawkham Longfield, Kent/Združeno kraljestvo (26 %), Test & Training Gesellschaft mbH, Teesdorf/Avstrija (26 %) in Tilke GmbH, Aachen (22 %). Podjetje je bilo likvidirano. 4. decembra 2007 je bilo izbrisano iz registra podjetij.

24

(25)  Poslovne dejavnosti podjetja BWN so bile trgovanje z novimi in rabljenimi motornimi kolesi ter spodbujanje motorističnega turizma v regiji. Podjetje Bike World Nürburgring GmbH (BWN1) se je 6. septembra 2005 združilo s podjetjem BikeWorld Nürburgring Besitz GmbH (BWNB). Prevzemno podjetje BWNB se je pozneje preimenovalo v BikeWorld Nürburgring GmbH (BWN2). Podjetje NG je 15. maja 2007 prodalo svoj 49-odstotni delež v podjetju BWN2 Norbertu Brücknerju in Jörgu Jovyju ter se odpovedalo povračilu svojih posojil. Podjetje BWN2 je leta 2008 prenehalo delovati v kompleksu Nürburgring. Po navedbah Nemčije se je podjetje preimenovalo v BikeWorld GmbH, svoj sedež pa preselilo v St. Ingbert v nemški zvezni deželi Posarje.

25

(26)  Poslovna dejavnost podjetja Camp4Fun je bila upravljanje parka za terensko vožnjo. Podjetje je bilo do 18. oktobra 2010 v 100-odstotni lasti NG, nato pa so bila njegova sredstva prenesena na podjetje NG in podjetje je bilo izbrisano iz nemškega registra podjetij brez uradne likvidacije.

26

(27)  Poslovna dejavnost podjetja MIB je bila udeležba v drugih podjetjih in prevzem njihovega poslovnega upravljanja. Podjetje je bilo v 80-odstotni lasti Kaia Richterja in 20-odstotni lasti Klausa Königa. Podjetje MIB se je 18. junija 2013 združilo s podjetjem NAG.

27

(28)  Za podrobnejši opis I. in II. dela projekta Nürburgring glej oddelek 2.2 sklepa z dne 21. marca 2012.

28

(29)  Kapitalska rezerva (kapitalski presežek) je vloženi kapital delničarja, ki ni vpisani kapital. Ta pojem se pogosto pojavlja kot bilančna postavka, ki je sestavni del lastniškega kapitala. Kapitalska rezerva predstavlja znesek, ki ga podjetje pridobi kot presežek nad nominalno vrednostjo delnic (navadne delnice). Izdane in vplačane navadne delnice skupaj s kapitalsko rezervo predstavljajo skupni znesek, ki so ga vlagatelji dejansko plačali za delnice ob njihovi izdaji.

29

(30)  Prenos 2 179 000 EUR v kapitalsko rezervo prek opustitve zamudnih obresti, ki so se od leta 1999 zaračunavale na posojilo, ki ga je zvezna dežela leta 1981 prevzela od Zvezne republike Nemčije („
  Altdarlehen Bund
  “).

30

Altdarlehen Bund

(31)  Prenos 22 839 241 EUR v kapitalsko rezervo prek opustitve terjatev v zvezi s posojilom, ki ga je zvezna dežela leta 1981 prevzela od Zvezne republike Nemčije („
  Altdarlehen Bund
  “).

31

Altdarlehen Bund

(32)  Znesek 4 887 000 EUR je sestavljen iz prispevka zvezne dežele v obliki opustitve terjatev v zvezi s posojilom, ki ga je zvezna dežela leta 1981 prevzela od Zvezne republike Nemčije („
  Altdarlehen Bund
  “), v višini 4 398 300 EUR in prispevka okrožja Ahrweiler v obliki likvidnostne injekcije v višini 488 700 EUR.

32

Altdarlehen Bund

(*1)  Podjetje EWN je od leta 2002 vrnilo 722 264,49 EUR prejetih posojil.

*1

(*2)  Podjetje FSZ je od leta 2002 vrnilo vsa prejeta posojila razen zneska [...] EUR, ki je bil poravnan v okviru plačila nadomestila v višini [...] EUR v zvezi z izključitvijo podjetja NG iz Fahrsicherheitszentrum am Nürburgring Verwaltungs GmbH in dokončno prekinitvijo udeležbe podjetja NG v podjetju FSZ.

*2

(*3)  Podjetje MAN je posojilo v celoti odplačalo 28. novembra 2005.

*3

(*4)  Podjetje Camp4Fun je posojila v celoti odplačalo 18. decembra 2003.

*4

(*5)  [...]: za informacije v oklepajih velja obveznost poslovne skrivnosti.

*5

(33)  V zvezi s projektom „Nürburgring 2009“ je zvezna dežela banki ISB 30. julija 2010 dala na razpolago 285 265 000 EUR, 30. septembra 2010 5 milijonov EUR, 31. decembra 2010 5 milijonov EUR, 31. marca 2011 5 milijonov EUR, 31. maja 2011 5 milijonov EUR, 31. julija 2011 pa 10 milijonov EUR. Banka ISB je od 31. julija 2010 do 31. oktobra 2011 za refinanciranje svojega posojila podjetjem NG, MSR in CMHN v višini 325 265 000 EUR (ukrep 8) skupaj porabila 315 265 000 EUR iz združenih likvidnih sredstev zvezne dežele. Do popolnega odplačila posojil novembra 2011 se je obrestna mera določala dnevno. Obresti so znašale 2 326 680 EUR in so bile vedno plačane pravočasno na koncu naslednjega meseca.

33

(34)  Projekt „Nürburgring 2009“ je bil sestavljen iz I. in II. dela: I. del vključuje tribune, sprejemni center (welcomeocenter), ringoareno (za 5 100 obiskovalcev), objekte za dostop, ringoboulevard (nakupovalno središče z največjo večdotično video steno na svetu), prireditveni center WARSTEINER (za 1 500 obiskovalcev), Avtosvet („
  Autowelten
  “, prodajni prostori za proizvajalce avtomobilov), ringowerk (notranje zanimivosti, kot so multimedijsko gledališče, zgodovinska razstava, interaktivne aplikacije in najhitrejši vlak smrti na svetu, imenovan ringoracer) ter ringokartbahn (notranja karting steza). II. del vključuje dva hotela (vključno z eno igralnico), 100 počitniških hiš, pet restavracij, diskoteko ter trgovino s spominki in drugim blagom.

34

tribune

welcomeo

ringo

objekte za dostop, ringo

prireditveni center WARSTEINER

Avtosvet

Autowelten

ringo

ringo

ringo

(35)  Za informacije o težavah pri upravljanju in financiranju združene likvidnosti glej letno poročilo računskega sodišča zvezne dežele za leto 2011, II. del, strani 7–15, na voljo na spletni strani http://www.rechnungshof-rlp.de/Jahresberichte/.

35

(36)  Posojila iz združenih likvidnih sredstev so bila v celoti odplačana; glej preglednico 6. Plačane so bile tudi obresti v skupnem znesku 5 059 174,46 EUR.

36

(*6)  Plačila so temeljila na pogodbenem dogovoru o združenih likvidnih sredstvih, ki sta ga zvezna dežela in podjetje NG sklenila 20. februarja 2003. Obresti za zadevno posojilo so temeljile na dnevni obrestni meri, ki jo je zvezna dežela pridobila na trgu. Obresti so se izračunale za vsak dan posebej (dejansko število dni/360 dni).

*6

(37)  Znesek v višini 3 589 297,04 je bil odplačan 31. decembra 2010. Za informacije o težavah pri upravljanju in financiranju podjetja CST glej letno poročilo računskega sodišča zvezne dežele za leto 2011, II. del, strani 16–21, na voljo na spletni strani http://www.rechnungshof-rlp.de/Jahresberichte/.

37

(38)  Posojilo je bilo v celoti odplačano 22. januarja 2009, plačane pa so bile tudi obresti v višini 48 500 EUR. Vendar je Nemčija navedla, da je posojilo, ki ga je odobrilo podjetje NG, temu podjetju odplačalo podjetje Geisler & Trimmel, namesto da bi ga podjetje MSR vrnilo podjetju PNG, to podjetje pa podjetju NG.

38

(39)  
  1 450 000 EUR plus obresti v višini 26 830,88 EUR.

39

(40)  Podjetje NG je posojilo leta 2010 izravnalo s svojimi obveznostmi do podjetja CST v višini 1 439 297,04 EUR. Preostali del obveznosti podjetja CST do podjetja NG v višini 37 533,84 je bil odpravljen v okviru likvidacije podjetja CST in prenosa njegovih sredstev na NG.

40

(41)  Bank für Tirol und Vorarlberg AG je podjetju CMHN 25. maja 2008 odobrila posojilo v višini [...] EUR.

41

(42)  Hranilnica Kreissparkasse Ahrweiler je podjetju MSR 18. januarja 2010 zagotovila posojilo v višini [...] EUR.

42

(43)  Zaradi zahteve zvezne dežele glede posojila banka ISB ni opravila običajnih preveritev v zvezi s posojilom.

43

(44)  Kar zadeva tranšo 2, podjetje NG ni porabilo 4 735 000 EUR od dogovorjenega posojila v višini 118 325 800 EUR, zvezna dežela pa je podjetju tako izplačala 113 590 800 EUR; v zvezi s tem je podjetje NG banki ISB plačalo nadomestilo v višini 141 835,54 EUR.

44

(45)  Za povprečno obrestno mero EONIA za 28. julij 2010 glej http://www.global-rates.com/interest-rates/eonia/2010.aspx.

45

(46)  Podjetje Nürburgring GmbH je bilo edini delničar podjetja Nürburgring Adventure GmbH na dan sklenitve zadevne pogodbe o poslovnem najemu. Podjetje Nürburgring Adventure GmbH se je 25. oktobra 2010 združilo s podjetjem NG.

46

(47)  
  25. marca 2010, ko je bila sklenjena pogodba o poslovnem najemu, se je podjetje NAG imenovalo GrundKapital Management GmbH.

47

(48)  Pri čemer ima podjetje NAG možnost, da dvakrat enostransko podaljša pogodbo o najemu za pet let.

48

(49)  Pogodba o poslovnem najemu določa: (a) najnižjo najemnino in (b) najemnino EBITDA, ki je odvisna od dobička najemnika pred obrestmi, davki in amortizacijo (EBITDA) ter znaša: za obdobje od 1. maja 2010 do 30. aprila 2011 90 % EBITDA najemnika, za obdobje od 1. maja 2011 do 30. aprila 2012 90 % EBITDA najemnika, vendar najmanj 5 milijonov EUR, za obdobje od 1. maja 2012 do 30. aprila 2013 85 % EBITDA najemnika, vendar najmanj 11,5 milijona EUR v primeru odprave konstrukcijskih pomanjkljivosti do 30. aprila 2012, sicer pa 90 % EBITDA najemnika, vendar najmanj 10 milijonov EUR, in za obdobje od 1. maja 2013 85 % EBITDA najemnika na leto, vendar najmanj 15 milijonov na leto. Za kritično analizo višine najemnine glej letno poročilo računskega sodišča zvezne dežele za leto 2012, strani 98–102, na voljo na spletni strani http://www.rechnungshof-rlp.de/Jahresberichte/.

49

(50)  [...] EUR kot najemnino plus [...] EUR na podlagi pogodbe o poravnavi.

50

(51)  Podjetje Mediinvest je podjetju RIM 30. julija 2010 v celoti odplačalo posojila iz tihih udeležb. Mediinvest je podjetju RIM plačal obresti v skupnem znesku [...] EUR. Nemčija ni pojasnila, ali je podjetje MSR odplačalo posojila, ki jih je dobilo od podjetja Mediinvest.

51

(52)  Po navedbah računskega sodišča zvezne dežele koristi, ki jih je prejelo podjetje Mediinvest zaradi višjih obresti, znašajo [...] EUR (Mnenje računskega sodišča zvezne dežele z dne 15. junija 2010, II. del, stran 20).

52

(53)  Poroštvo v vrednosti do 50 milijonov EUR z dne 28. avgusta 2008 je bilo 17. decembra 2008 povečano na 80 milijonov EUR, 26. maja 2009 pa na 140 milijonov EUR.

53

(54)  Objavljeni namen posojil z dne 28. decembra 2010 in 26. aprila 2011 je pokritje negativnega denarnega toka za srednjeročne načrte podjetja NG za obdobje 2010–2030, kot je navedeno v poročilu podjetja Ernst & Young z dne 9. septembra 2010.

54

(55)  Podjetje NG ima trenutno v lasti 93,3 %, podjetje RIM pa 6,7 % delnic podjetja MSR. S pogodbo o nakupu delnic prodajalci niso bili oproščeni obveznosti, podjetji NG in RIM pa nista prevzeli finančnih obveznosti.

55

(56)  Za kritično analizo višine nadomestila glej letno poročilo računskega sodišča zvezne dežele za leto 2012, strani 103–107, na voljo na spletni strani http://www.rechnungshof-rlp.de/Jahresberichte/.

56

(57)  Pogodbeno dogovorjeno nadomestilo za podjetje NAG je vključevalo pavšalno takso za prodane vstopnice v višini [...] milijonov EUR, [...] % prihodkov od prodaje vstopnic, ki se prodajo po prvih [...] tisoč vstopnic, in prihodke od [...] vstopnic, prodanih leta 2011, ali od [...] tisoč vstopnic, prodanih v naslednjih letih. Najnižje nadomestilo za dirke formule 1 leta 2011 je znašalo [...] EUR; če so bili prihodki od prodaje vstopnic nižji od [...] EUR, se je nadomestilo znižalo za [...] EUR za vsakih [...] EUR znižanja prihodkov pod [...] EUR (npr. če so prihodki od prodaje vstopnic znašali [...] milijonov EUR, je nadomestilo znašalo [...] milijonov EUR), vendar je najnižje nadomestilo znašalo [...] EUR. Podjetje NG je v celoti plačalo pristojbine organizatorjem in voznikom formule 1 ter pristojbine za vzdrževanje dirkališča v skladu z licenco razreda 1 Fédération Internationale de l'Automobile (v nadaljnjem besedilu: FIA), zato te pristojbine niso bile vključene v obveznosti podjetja NAG.

57

(58)  Pismo z dne 19. julija 2013 z naslovom „Project RING – information and procedures for the submission of an indicative offer“ (Projekt RING – informacije in postopki za oddajo okvirne ponudbe), stran 3, oddelek „Indicative Offer“.

58

(59)  Pismo z dne 12. septembra 2013 z naslovom „Project RING – Extension of the timeline for the submission of indicative offers“ (Projekt RING – podaljšanje roka za oddajo okvirnih ponudb), stran 1, oddelek „Extension of the Deadline for the Indicative Offers“.

59

(60)  Pismo z dne 17. decembra 2013 z naslovom „Project RING – Extension of the timeline for the submission of final offers“ (Projekt RING – podaljšanje roka za oddajo končnih ponudb), stran 1, oddelek „Extension of the timeline for the final offers“.

60

(61)  1A. steza Grand-Prix, 1B. severna steza, 2. hotel s štirimi zvezdicami, 3. Grüne Hölle v vasi Eifel s hotelom s tremi zvezdicami, 4. počitniški park Drees, 5. pravica do gradnje na zemljišču Dorint, 6. park za terensko vožnjo, 7. stavba za osebje Adenau, 8. stanovanjska stavba Balkhausen, 9. hiša Licht, 10. druga zemljišča.

61

(62)  Oddelek „Disposal of the assets of the Nürburgring“ razpisa za prijavo interesa.

62

(63)  Pismo z dne 19. julija 2013 z naslovom „Project RING – information and procedures for the submission of an indicative offer“ (Projekt RING – informacije in postopki za oddajo okvirne ponudbe), stran 1, oddelek „Proposed Transaction“.

63

(64)  Izbirna merila, določena na strani 4 pisma z dne 19. julija 2013 z naslovom „Project RING – information and procedures for the submission of an indicative offer“ (Projekt RING – informacije in postopki za oddajo okvirne ponudbe) in na strani 6 pisma z dne 17. oktobra 2013 z naslovom „Project RING – procedures for the submission of a final offer“ (Projekt RING – postopki za oddajo končne ponudbe).

64

(65)  Devet ponudb se je nanašalo na vse skupine sredstev, tri na dirkalno stezo, enajst pa na druge skupine sredstev ali posamezna sredstva.

65

(66)  Ponudba za vsa sredstva z najvišjo ceno je dosegla 100-odstotno oceno. Šest okvirnih ponudb za vsa sredstva je ponujalo več kot 25 % najboljše ponudbe. Ponudbe za vsa sredstva, ki niso dosegle 25 % najboljše ponudbe, se zaradi ravni cene niso več upoštevale. Enako je veljalo za ponudbe za dirkalno stezo in druga sredstva, saj skupaj niso dosegle 25 % najboljše ponudbe. V primeru petih od šestih kvalificiranih ponudb ponudniki ob predložitvi okvirne ponudbe niso zagotovili pojasnil glede svojih finančnih sredstev, zato so bili pozvani, naj dokažejo svojo zmožnost za financiranje nakupa sredstev.

66

(67)  Glej opombo 60.

67

(68)  Po navedbah Nemčije se bo prodajna cena v višini 77 milijonov EUR razdelila med tri insolventna podjetja v skladu z nacionalno zakonodajo o insolventnosti in davčno zakonodajo.

68

(69)  Skupina Capricorn je mednarodno dejavna nemška poslovna skupina, ki se ukvarja s proizvodnjo dirkalnih avtomobilskih sestavov, testiranjem dirkalnih avtomobilov in vzdrževanjem starinskih dirkalnih avtomobilov. Vse delnice podjetja capricorn HOLDING GmbH so v lasti Robertina Wilda.

69

(70)  GetSpeed GmbH & Co KG je nemško moto športno podjetje, ki se ukvarja z vzdrževanjem avtomobilov, organizacijo dirk in spremljanjem ravni stresa med vozniki. Axel Heinemann ima v lasti 99-odstotni delež v tem podjetju, Adam Osieka pa 1-odstotni delež.

70

(71)  Člen 613 a nemškega civilnega zakonika („
  Bürgerliches Gesetzbuch
  “).

71

Bürgerliches Gesetzbuch

(72)  Bundesarbeitsgericht, sodba z dne 19. decembra 2013, 6 AZR 790/12; Bundesarbeitsgericht, sodba z dne 20. marca 2003, 8 AZR 97/02.

72

(73)  Stečajna upravitelja in kupec so se 13. avgusta 2014 dogovorili, da se bo drugi obrok kupnine plačal 31. oktobra 2014 namesto 31. julija 2014, da bo obrestovan po 8-odstotni stopnji in zavarovan z zastavnimi pravicami (ki bodo nadomestile gotovinsko zavarovanje v višini [4,6–5,1] milijona EUR) na: (a) delnice Robertina Wilda v podjetju Capricorn; (b) vse terjatve med podjetji v skupini Capricorn; (c) terjatve, ki izhajajo iz prodajne pogodbe v zvezi s projektom „Campus“ (še ni sklenjena), in (d) umetniško zbirko Robertina Wilda. Zvezna dežela ni sodelovala pri sprejemanju odločitev glede navedenega dogovora.

73

(74)  Nemška shema, ki jo je Komisija odobrila z odločbo z dne 19. februarja 2009 v zadevi C 38/2009, Federal Framework for low interest loans (Zvezni okvir za nizkoobrestna posojila, v nadaljnjem besedilu: začasni okvir), velja za podjetja, ki 1. julija 2008 niso bila v težavah. Pomoč se lahko dodeli podjetjem, ki na ta dan niso bila v težavah, vendar so pozneje zašla v težave zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

74

(75)  Nemčija trdi, da podjetje NG ni izpolnjevalo trdih meril v točki 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje, nekaterih mehkih meril v točki 11 smernic in splošne določbe v točki 9 smernic.

75

(76)  Nemčija trdi, da je bila razširitev formalnega postopka preiskave v nasprotju s ciljem pojma pomoči za reševanje, da bi morala pomoč preprečiti pretečo insolventnost podjetij NG, MSR in CMHN ter jim dati na voljo šest mesecev za pripravo načrta prestrukturiranja, da so bili delničarji pripravljeni dogovoriti se o konkretnih ciljih načrta prestrukturiranja, vključno s prodajo sredstev in poznejšo likvidacijo podjetij NG, MSR in CMHN, da doslej ni bila sprejeta nobena odločba, ki bi podjetju NG naložila vračilo, da zato merila sodne prakse sodišča v Deggendorfu niso bila izpolnjena ter da zaradi edinstvenih okoliščin obravnavanega primera odobritev pomoči za reševanje ne bi ustvarila precedensa za druge primere.

76

(77)  Nemčija se sklicuje na sodbo Splošnega sodišča v zadevi T-237/99, BP Nederland in drugi, Recueil 2000, str. II-3849, točka 37, sodbo v zadevi T-111/01, Saxonia Edelmetalle, Recueil 2001, str. II-2335, točka 26, sodbo Sodišča v zadevi C-56/89, Publishers Association, Recueil 1989, str. 1693, točka 39 in sodbo Splošnega sodišča v zadevi T-29/92 (R), SPO in drugi, Recueil 1992, str. II-2161, točka 38 in naslednje.

77

(78)  Nemčija se sklicuje na sodbo Sodišča v zadevi T-20/03, KAHLA/Thüringen Porzellan GmbH, točka 124 in naslednje. Nemčija trdi, da bi bilo treba z vidika državne pomoči te ukrepe obravnavati kot posebne učinke in ne kot redne posle podjetja NG, da so delničarji in vodstveni delavci podjetje NG dojemali kot sredstvo za zagotovitev, da športna infrastruktura ostane v javni lasti, in za organizacijo nedonosnih športnih dogodkov, ki se ne bi organizirali brez kritja izgub z javnimi sredstvi, da brez tega razumevanja niti delničarji niti vodstveni delavci podjetja NG ne bi dovolili takega razvoja obveznosti in da stroškov teh posebnih učinkov zato ni mogoče vključiti v finančno oceno.

78

(79)  Za pomen načela o enkratni pomoči („enkrat in zadnjič“) glej oddelek 3.3 smernic za reševanje in prestrukturiranje.

79

(80)  Za zadevne ukrepe je bila potrebna odobritev nadzornega odbora podjetja NG, katerega člane so imenovali javni organi.

80

(81)  Skupne naložbe v I. del so znašale 215 milijonov EUR (185 milijonov EUR iz združenih likvidnih sredstev in 30 milijonov EUR prek delničarskega posojila zvezne dežele).

81

(82)  Združeni zadevi T-443/08 in T-455/08, Freistaat Sachsen in Flughafen Leipzig/Halle et al proti Komisiji, ZOdl. 2011, str. II-1311, potrjeni v pritožbenem postopku, glej zadevo C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen AG in Flughafen Leipzig-Halle GmbH proti Komisiji, ZOdl. 2012, str. I-0000.

82

(83)  Nemčija trdi, da je taka sprememba prakse odločanja Komisije v nasprotju z belo knjigo Komisije o športu iz leta 2007 in načeli pravne varnosti. Taka sprememba bi lahko veljala samo za prihodnje primere, ne pa za izgradnjo športne infrastrukture na dirkališču Nürburgring, ki je bila dokončana že leta 2011. Prepoved državne pomoči za financiranje izgradnje in upravljanja športne infrastrukture bi pomenila spremembo razdelitve pristojnosti med institucijami EU in državami članicami ter ne bi bila v skladu z načelom subsidiarnosti.

83

(84)  Nemčija navaja, da je bilo 8 od 11 dirkališč, zgrajenih po vsem svetu v obdobju 1999–2011, zgrajenih z državnimi denarnimi sredstvi, pri tem pa se sklicuje na poročilo podjetja Communication and Network Consulting „Formula Money 2011“, stran 145.

84

(85)  Nemčija trdi, da ima formula 1 pomembne makroekonomske učinke v državah organizatorjev (razmerje med subvencijami in navedenimi učinki naj bi bilo 1: 5).

85

(86)  Nemčija navaja, da je uporaba združenih likvidnih sredstev za projekt izreden primer, ki ne ustreza običajni uporabi teh sredstev, in da je bilo financiranje iz združenih likvidnih sredstev zagotovljeno začasno kot predhodno financiranje tekočega projekta, dokler ne bi financiranja prevzel dolgoročni zasebni vlagatelj.

86

(87)  Nemčija navaja, da je cilj združene likvidnosti optimizirati denarni tok med zvezno deželo in njenimi hčerinskimi družbami na gospodarsko smiseln način, zlasti za zmanjšanje stroškov financiranja holdinga, ter da zvezna dežela zadovoljuje kratkoročne potrebe na kapitalskem trgu, da obrestne mere za sredstva iz združene likvidnosti ustrezajo dnevnim tržnim obrestnim meram zvezne dežele, da zvezna dežela nima nobenih stroškov v zvezi z obrestmi, da se tržni pogoji prenesejo na udeležence v združeni likvidnosti v razmerju 1: 1 in da Ministrstvo za finance zvezne deleže deluje zgolj kot platforma za izvajanje.

87

(88)  V zvezi s točko 137 sklepa z dne 21. marca 2012 Nemčija navaja, da so lahko upravičenci v primeru razvojnih bank („
  Spezialkreditinstitute
  “) na dveh ravneh, in sicer (1) posebne banke in (2) podjetja, ki jih financirajo posebne banke, da so prednosti posebnih bank zajete v Dogovoru II („
  Verständigung II
  “) iz leta 2002 in da sklep z dne 21. marca 2012 kaže, da lahko posebne banke odobrijo posojila samo v primeru, da dolžnik na trgu ne bi prejel posojila pod enakimi pogoji. Vendar Nemčija trdi, da lahko razvojne banke odobrijo posojila pod tržnimi pogoji (posebne kreditne institucije niso omejene na dodeljevanje pomoči) in da je treba oceno državne pomoči opraviti za vsak primer posebej.

88

Spezialkreditinstitute

Verständigung II

(89)  Kar zadeva zlasti posojilo banke ISB (ukrep 8), Nemčija meni, da prednost obsega največ razliko med obrestmi, ki bi se plačale na trgu, in dejansko plačanimi obrestmi, ne pa skupnega zneska posojila ter da bi bilo treba naročiti strokovno mnenje, če Komisija dvomi v navedeno.

89

(90)  Nemčija trdi, da se je Komisija glede na Dogovor II strinjala s prednostmi, ki izhajajo iz jamstev v korist pravno ločenih posebnih kreditnih institucij, dokler je njihova dejavnost omejena na točno določeno javno nalogo, in da je pod temi pogoji na primer uporaba posebnih vrst jamstev, kot so Gewährträgerhaftung, Anstaltslast in Refinanzierungsgarantien, združljiva s pravili o državni pomoči. Nemčija navaja tudi, da je Komisija v svoji odločbi z dne 16. junija 2004 v zadevi N 179/04 (Finska občinska poroštva) priznala, da posebne kreditne institucije niso podjetja, dokler so deležne javnega financiranja samo v zvezi s svojo javno nalogo.

90

Gewährträgerhaftung, Anstaltslast

Refinanzierungsgarantien

(91)  Nemčija navaja, da so pogoji posojila v celoti in neodvisno določeni v navodilih zvezne dežele za odobritev posojila, da banka ISB zato ni imela manevrskega prostora, da je bila za odločitev o odobritvi posojila in povezana tveganja odgovorna zvezna dežela ter da je poleg tega zvezna dežela zaradi svojih navodil glede posojila porok za posojilo na podlagi nemškega civilnega zakonika.

91

(92)  Nemčija navaja tudi, da ni pomembno, ali najemnina pokrije stroške izgradnje, saj so investicijski stroški nepovratni stroški, ki nimajo vpliva na prihodnje odločitve razumno delujočega vlagatelja. Poleg tega je Nemčija navedla, da tudi če bi morala najemnina zadostovati za postopno pokritje naložbenih stroškov, bi se kot podlaga uporabile načrtovane naložbe brez nepredvidenih povečanj stroškov, medtem ko so načrtovani stroški projekta najprej znašali 215 milijonov EUR (135 milijonov EUR za I. del projekta „Nürburgring 2009“ in 80 milijonov EUR za II. del projekta), vendar so dejanski stroški znašali 330 milijonov EUR (215 milijonov EUR za I. del projekta „Nürburgring 2009“ in 115 milijonov EUR za II. del projekta) ter da bi glede na to tudi najnižja najemnina v višini približno 280 milijonov EUR zadostovala za postopno plačilo načrtovanih naložb.

92

(93)  Nemčija navaja, da bi morale subvencije pokriti izgube podjetja NG, ki izhajajo iz naložb za povečanje turistične privlačnosti Nürburgringa prek projekta Nürburgring 2009, ter da je bil cilj povečati privlačnost Nürburgringa v celem letu in s tem spodbuditi strukturno šibko regijo prek krepitve turizma.

93

(94)  Nemčija se sklicuje na zadevo C-72/91, Sloman Neptun.

94

(95)  Nemčija trdi tudi, da je bil cilj tega sistema privabiti čim več obiskovalcev, čim bolj povečati pozitivne makroekonomske učinke in pokriti znatne stroške podjetja NG (licenčnina in licenciranje dirkaške steze razreda 1 FIA).

95

(96)  Nemčija trdi, da je bila ugotovitev Komisije, da je bilo podjetje NG 1. julija 2008 podjetje v težavah, neprimerna, da je bila uporaba načela o enkratni pomoči v zvezi s priglašeno pomočjo za reševanje napačna, da razširitev formalnega postopka preiskave ni bila sorazmerna in da ukrepi ne vključujejo pomoči.

96

(97)  Nemčija trdi, da mednarodne goste privablja dirkališče in ne nastanitveni objekti ali restavracije. Zato zaključuje, da zadevni ukrepi ne vplivajo na turistične tokove.

97

(98)  Nemčija se sklicuje na sklep Komisije v zadevi SA.33728, Financiranje nove večnamenske dvorane v Københavnu, točka 33.

98

(99)  Nemčija se sklicuje na sklepa Komisije v zadevi SA.31722, Supporting the Hungarian sport sector via tax benefit scheme (Podpora madžarskemu športnemu sektorju prek sheme davčnih ugodnosti), točka 86 in naslednje, in v zadevi SA.33952, Kletteranlagen des Deutschen Alpenvereins, točka 68.

99

(100)  Nemčija se sklicuje na zadevi SA.33168, Večnamenska dvorana v Uppsali, in SA.33728, Financiranje nove večnamenske dvorane v Københavnu.

100

(101)  Sodba v zadevi U 73/12 Kart z dne 13.12.2012, Oberlandesgericht Koblenz.

101

(102)  Nemčija se sklicuje na zadevi N 158/2010 Fussballmuseum Dortmund in N 164/2010 Leipziger Reit- und Rennverein Scheibenholz. Vendar Nemčija ni dokazala, da je dirkališče z nemško zakonodajo zaščiteno kot kulturni spomenik.

102

(103)  Nemčija trdi, da so bili makroekonomski/regionalni gospodarski učinki ter spodbujanje športa in kulture v javnem interesu, da trg ni deloval, saj ukrepov ni bilo mogoče izvesti brez državne podpore, da je bil letni promet v treh letih pred izvedbo ukrepov nižji od 100 milijonov EUR, da je bil letni znesek pomoči nižji od 30 milijonov EUR, da je bil akt o pooblastitvi sprejet na podlagi statuta podjetja NG in z odobritvijo nadzornega odbora podjetja NG na podlagi odločitve deželne vlade ter da je mogoče parametre za izračun izpeljati iz posodobljenih poslovnih načrtov. Nemčija trdi tudi, da je sveženj o storitvah splošnega gospodarskega pomena začel veljati šele konec leta 2006, da v obdobju pred tem zato ni bilo dodatnih določb o obliki akta o pooblastitvi in da je v obdobju po tem pomoč primerno opredeliti kot obstoječo pomoč.

103

(104)  
  UL C 6, 11.1.2011, str. 6.

104

(105)  V zvezi s tem se Nemčija sklicuje na odločbe Komisije v zadevah C 38/2005, skupina Biria, točka 93, C-51/06, Arcelor Huta Warszawa, točka 111 in naslednje točke ter C 43/2001, Chemischen Werke Piesteritz, točka 107 in naslednje točke ter na sodbo Splošnega sodišča v združenih zadevah T-102/07 in T-120/07, Freistaat Sachsen proti Komisiji, točka 218.

105

(106)  Oddelek 1 nemškega zakonika o insolventnosti.

106

(107)  Prvi pritožnik je predložil pismo pristojnega lokalnega sodišča z dne 29. januarja 2014, v katerem je sodišče navedlo, da v primeru lastnega upravljanja stečajno sodišče in stečajni upravitelj ne opravita prodaje sredstev, ampak samo nadzorujeta to prodajo, in da zato ni podlage za posredovanje pri prodaji sredstev.

107

(108)  Stečajna upravitelja se sklicujeta na Sodbo Sodišča z dne 16. decembra 2010 v zadevi C-239/09, Seydaland, točka 34.

108

(109)  Podjetje NBG je uspešno zaključilo poslovno leto 2013 in ustvarilo dobiček EBITDA (pred najemnino) v višini 2 920 000 EUR. Leta 2013 je plačalo najemnino v višini 2 661 000 EUR.

109

(110)  Direktiva Sveta 2001/23/ES z dne 12. marca 2001 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (UL L 82, 22.3.2001, str. 16).

110

(111)  Tretji pritožnik se sklicuje na odločbo Komisije z dne 30. aprila 2008 v zadevi Bank Burgenland in na Sodbo Sodišča z dne 24. oktobra 2013 v zadevi C-214/12P, C-215/12, C-223/12P (še neobjavljena v ZOdl.).

111

(112)  Po navedbah tretjega pritožnika je zadevna ponudba vključevala: 1) gotovinsko plačilo v višini 90 milijonov EUR, ki bi se plačalo ob sklenitvi pogodbe; 2) znesek v višini 20 milijonov EUR, ki bi se plačal do 31. marca 2014, in 3) znesek v višini največ 40 milijonov EUR, ki bi se plačal kot plačilo iz dobička v višini 20 % vsakokratnega letnega dobička EBITDA kompleksa Nürburgring po nakupu s strani tretjega pritožnika. Poleg tega tretji pritožnik trdi, da se je zavezal k ustanovitvi razvojnega sklada v višini 200 milijonov EUR za lokalne skupnosti v okolici dirkališča Nürburgring.

112

(113)  Tretji pritožnik se sklicuje na odločbo Komisije z dne 30. aprila 2008 v zadevi Bank Burgenland.

113

(114)  Tretji pritožnik trdi, da je na podlagi informacij, ki so jih v postopku zagotovili prodajalci, domneval, da bosta pridobitev sredstev in začetek poslovanja mogoča na podlagi „prazne bilance stanja“, tj. brez preteklih in tekočih obveznosti iz obstoječih pogodbenih razmerij, da se je nameraval s strankami in sponzorji pogajati o novih dogovorih pod novimi pogoji, da bi delno refinanciral svojo naložbo, da se je nato izkazalo, da vse pomembne dogovore v zvezi z delovanjem Nürburgringa sklepa tretja oseba (tj. NBG) na podlagi pogodbe o poslovnem najemu s prodajalci, da je to v bistvu pomenilo, da bi bil pritožnik po prevzemu sredstev prisiljen prevzeti pogodbo o poslovnem najemu in nekatere druge dogovore, sklenjene med podjetjem NBG in tretjimi osebami, da se drugi dogovori, ki jih je sklenilo podjetje NBG, ne bi samodejno prenesli, vendar bi jih moral tretji pritožnik dejansko spoštovati, zlasti ker naj bi prodajalci želeli prisiliti tretjega pritožnika, da prevzame popolno finančno odgovornost za odškodninske zahtevke (ki so posledica dejstva, da podjetje NBG ni moglo zagotoviti uporabe objektov dirkališča), in da naj bi moral tretji pritožnik zato spremeniti svoj prvotni poslovni koncept, in sicer je najprej delno nameraval zagotoviti vmesno financiranje pridobitve Nürburgringa s sklenitvijo prilagojenih dogovorov s strankami in sponzorji Nürburgringa, zdaj pa je bil prisiljen upoštevati obstoječe dogovore ali jih vsaj spoštovati v gospodarskem smislu.

114

(115)  Tretji pritožnik trdi, da na eni strani obstaja razumen dvom, da je bilo podjetje Capricorn zmožno zagotoviti zavezujočo finančno zavezo za plačilo celotne kupnine ob izteku roka 17. februarja 2014, in da je bila odločitev o uspešnem ponudniku odložena, dokler ni podjetje Capricorn izpolnilo vseh formalnih zahtev, medtem ko je bil na drugi strani tretji pritožnik, kot je navedel v končni ponudbi, zmožen zagotoviti zavezujočo finančno zavezo za plačilo zneska v višini nad 90 milijonov EUR.

115

(116)  Tretji pritožnik dodaja, da so bile drugim ponudnikom, kot je tretji pritožnik, zagotovljene napačne informacije in da je nameraval spomladi 2014 začeti pogajanja s svojimi najljubšimi dobavitelji, da bi izpopolnil svojo finančno ponudbo za sredstva dirkališča, vendar so ga prodajalci obvestili, da na primer leta 2014 ne more zamenjati dobavitelja piva, saj bi moral tretji pritožnik sicer prevzeti odgovornost za morebitne odškodninske zahtevke zaradi neizpolnjevanja pogodbenih obveznosti podjetja NBG do obstoječega dobavitelja piva. Po mnenju tretjega pritožnika zamenjava dobavitelja piva, tj. podjetja Warsteiner, s podjetjem Bitburger dokazuje, da so bile informacije, zagotovljene tretjemu pritožniku, napačne in da je bil ta pritožnik kot ponudnik namerno zaveden.

116

(117)  Tretji pritožnik trdi, da pismo o postopku z dne 17. junija 2013 zahteva jamstvo za plačilo kupnine, ki je plačljivo na prvi poziv in ga izda ugledna evropska banka, da podjetje Capricorn ni moglo zagotoviti jamstva, ki bi krilo celotno kupnino, in da so prodajalci očitno spremenili svoje plačilne pogoje, da bi oddajo pogodbe uskladili z objavljenimi razpisnimi pogoji.

117

(118)  Tretji pritožnik trdi, da je bil ob predložitvi ponudbe popolnoma seznanjen s pravnimi predpisi o emisijah hrupa in da jih je v celoti upošteval.

118

(119)  Tretji pritožnik se sklicuje na Sodbo Sodišča v zadevi C-482/99, Stardust Marine, točki 54 in 55 ter na odločbe Komisije v zadevi Georgsmarienhütte (UL C 199, 14.7.2001, str. 4), uvodna izjava 27, zadevi Flughafen Dortmund (UL C 217, 15.9.2007, str. 25), uvodni izjavi 54 in 55 ter zadevi N 510/2008, Alitalia.

119

(120)  Tretji pritožnik se sklicuje na odločbi Komisije v zadevi CDA z dne 16. decembra 2000, uvodna izjava 117, in zadevi Biria Group z dne 14. decembra 2010, uvodni izjavi 79 in 80, ter na sodbi Sodišča v zadevi T-415/05, Olympic Airways, točka 157, in zadevi T-123/09, Alitalia, točka 135.

120

(121)  Stečajna upravitelja se sklicujeta na Odločbo Komisije z dne 30. aprila 2008 o državni pomoči C-56/06, Privatizacija banke Bank Burgenland, Odločbo Komisije z dne 19. junija 2013 o državni pomoči SA.36197, Privatizacija ANA – Aeroportos de Portugal in na sporočilo Komisije o prodaji zemljišč.

121

(122)  Četrti pritožnik navaja, da naj bi podjetje Capricorn v postopku iskanja pomoči pri financiranju svoje ponudbe stopilo v stik z več subjekti, da je podjetje Capricorn prodajalcem že v zgodnji fazi postopka napačno predstavilo svojo finančno podporo, da lastniška struktura podjetja GetSpeed, ki ima v lasti tretjinski delež v konzorciju Capricorn, ni povsem jasna, da odbor upnikov ni bil v celoti obveščen o financiranju ponudbe podjetja Capricorn s strani [...] in da je podjetje Capricorn javno priznalo, da nima finančnih sredstev za svojo napovedano naložbo v sredstva Nürburgringa v višini 25 milijonov EUR. Poleg tega odbor upnikov ni imel dovolj časa, da bi preveril pogoje potrdila [...] o zagotovitvi finančnih sredstev podjetju Capricorn.

122

(123)  Četrti pritožnik navaja, da je ponudba [drugega ponudnika] vključevala vnaprejšnje plačilo v višini 32,5 milijonov EUR, ki bi se plačalo na začetku aprila 2014, ponudba podjetja Capricorn pa je vključevala le tri vnaprejšnja plačila po 5 milijonov EUR, ki bi se plačala marca 2014, julija 2014 in decembra 2014.

123

(124)  Četrti pritožnik trdi, da je bila v njegovi ponudbi predvidena sklenitev aprila 2014, da so plačila [drugega ponudnika] zajamčena ali temeljijo na donosnosti poslovanja, da so člani [drugega ponudnika] pomembni in dobro financirani subjekti z veliko izkušenj na področju združitev in prevzemov, medtem ko je bil v ponudbi podjetja Capricorn predviden začetek veljavnosti pogodbe šele 1. januarja 2015 ali pozneje, da bi nadaljnja plačila podjetja Capricorn med drugim zapadla v plačilo šele po tem, ko bi Komisija končala pregled obstoječe državne pomoči, in po koncu morebitnega postopka pred Sodiščem EU, da so prodajalci sprejeli, da bo imelo podjetje Capricorn, če pregled Komisije ne bo končan do 1. januarja 2015, možnost najeti sredstva Nürburgringa od navedenega datuma do konca takega pregleda ter da je Capricorn majhno podjetje z omejenim kapitalom, malo izkušenj na področju združitev in pridobitev in nedavno zgodovino nedokončanih projektov.

124

(125)  Četrti pritožnik navaja, da ima [drugi ponudnik] izkušnje kot lastnik in upravljavec več velikih dirkališč, izkušnje z upravljanjem hotelov in objektov za prosti čas in organizacijo festivalov ter da je [drugi ponudnik] največji vlagatelj v formulo 1 in vlagatelj v pomembne proizvajalce avtomobilov in podjetja na področju rešitev za prosti čas, medtem ko podjetje Capricorn nima izkušenj z upravljanjem dirkališč in hotelov, organizacijo festivalov, promocijo dirk ali uvajanjem izdelkov na trg.

125

(126)  Četrti pritožnik navaja, da je imel [drugi ponudnik] manj možnosti za sodelovanje s prodajalci kot podjetje Capricorn, da je bil rok za oddajo končnih ponudb najprej podaljšan z 11. decembra 2013 na 17. februarja 2014, nato pa prekinjen 11. marca 2014 le nekaj ur po prejemu ponudbe podjetja Capricorn, in da [drugi ponudnik] ni dobil priložnosti, da bi zvišal ali spremenil svojo ponudbo.

126

(*7)  Denarni tok NBG za leto 2014 (6 milijonov EUR) v primeru podjetja Capricorn in plačila iz dobička za obdobje 2015–2017 (15 milijonov EUR) v primeru [drugega ponudnika] so odvisni od uspešnosti zadevnega poslovanja. V primeru [drugega ponudnika] za razliko od podjetja Capricorn prodajalci ne morejo vplivati na to poslovanje.

*7

(127)  
  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

127

(*8)  Dobiček pred davki (Earnings before taxes, v nadaljnjem besedilu: EBT).

*8

(*9)  Povečanje izgub je predvsem posledica bistvenega povečanja odhodkov za dogodke („
  Aufwendungen für Veranstaltungen
  “) z 21,2 milijona EUR leta 2005 na 44,0 milijonov EUR leta 2006.

*9

Aufwendungen für Veranstaltungen

(128)  Združeni zadevi T-102/07, Freistaat Sachsen proti Komisiji in T-120/07 MB Immobilien in MB System proti Komisiji, ZOdl. 2010, str. II-585, točka 106.

128

(129)  Odločba Komisije v zadevi C 38/2007, Arbel Fauvet Rail, UL L 238, 5.9.2008, str. 27, ki jo je podprlo Splošno sodišče, glej združeni zadevi T-267/08 in T-179/08, ZOdl. 2011, str. II-1999, točka 141; Sklep Komisije v zadevi C 27/2010, United Textiles, UL L 279, 12.10.2012, str. 30.

129

(130)  Mnenje računskega sodišča zvezne dežele z dne 15. junija 2010, I. del, str. 14.

130

(131)  Glej opombo 129.

131

(132)  Mnenje računskega sodišča zvezne dežele z dne 15. junija 2010, I. del, str. 15.

132

(133)  Mnenje računskega sodišča zvezne dežele z dne 15. junija 2010, I. in II. del.

133

(134)  Glej opis podjetja RIM na spletni strani: http://test.isb.rlp.de/de/die-isb/beteiligungen/rheinland-pfaelzische-gesellschaft-fuer-immobilien-und-projektmanagement/.

134

(135)  Združeni zadevi T-443/08 in T-455/08, Freistaat Sachsen in Flughafen Leipzig/Halle et al proti Komisiji, ZOdl. 2011, str. II-1311, potrjeni v pritožbenem postopku, glej zadevo C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen AG in Flughafen Leipzig-Halle GmbH proti Komisiji (še neobjavljena v ZOdl.).

135

(136)  Zadeva C53/2002 Space Park Development.

136

(137)  SA.35440 Multifunktionsarena der Stadt Jena (Večnamenska dvorana v mestu Jena). Za infrastrukturo za poklicni šport glej zadevo SA.31722, Supporting the Hungarian sport sector via tax benefit scheme (Podpora madžarskemu športnemu sektorju prek sheme davčnih ugodnosti). Za upravljanje športnih centrov za javnost proti plačilu glej zadevo SA.33952, Kletteranlagen des Deutschen Alpenvereins (Nemško planinsko društvo).

137

(138)  SA.33618 Večnamenska dvorana v Uppsali, SA.35135 Multifunktionsarena der Stadt Erfurt (Večnamenska dvorana v mestu Erfurt), SA.35440 Multifunktionsarena der Stadt Jena.

138

(139)  Zadeva N 118/2000, Aide aux clubs sportifs professionnels (Pomoč poklicnim športnim klubom).

139

(140)  Glej npr. zadevo C-305/89, Italija proti Komisiji (Alfa Romeo), Recueil 1991, str. I-1603, točki 18 in 19, zadevo T-16/96, Cityflyer Express proti Komisiji, Recueil 1998, str. II-757, točka 51, združene zadeve T-129/95, T-2/96 in T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke in Lech-Stahlwerke proti Komisiji, Recueil 1999, str. II-17, točka 104 ter združeni zadevi T-268/08 in T-281/08, Land Burgenland in Avstrija proti Komisiji, ZOdl. 2012, str. II-0000, točka 48.

140

(141)  Združeni zadevi C-399/10 P in C-401/10 P, Bouygues SA in Bouygues Télécom SA proti Komisiji (še neobjavljeni v ZOdl.) ter sodba v zadevi T-11/95, BP Chemicals proti Komisiji, Recueil 1998, točka 171.

141

(142)  
  „
  Pari passu
  “ transakcija je transakcija, ki jo javni organi in zasebni subjekti, ki so v primerljivem položaju, izvedejo pod enakimi pogoji (in torej z enako ravnjo tveganja in koristi).

142

Pari passu

(143)  Posojili dveh manjšinskih delničarjev podjetja MSR (Geisler & Trimmel: [...] milijonov EUR, Weber: [...] milijonov EUR, obe z [...]-odstotno obrestno mero in brez zavarovanj), odobreni podjetju MSR, nista pomembni, saj sta ta delničarja zgradila infrastrukturo in sta imela v projektu lastne interese, zato ju ni mogoče upoštevati.

143

(*10)  Projekt se je imenoval „
  Erlebnisregion Nürburgring
  “ in je vključeval hotel.

*10

Erlebnisregion Nürburgring

(*11)  Osnovni scenarij (ne najslabši ali najboljši).

*11

(*12)  Rezultati za obdobje 2010–2030.

*12

(*13)  Najslabši scenarij.

*13

(144)  Uredba Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri pomoči de minimis (UL L 379, 28.12.2006, str. 5).

144

de minimis

(145)  Glej http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html.

145

(146)  Glej Sporočilo Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj, UL C 14, 19.1.2008, str. 6.

146

(147)  Glej letno poročilo računskega sodišča zvezne dežele za leto 2009, strani 3 in 4, na voljo na spletni strani http://www.landtag.rlp.de/landtag/drucksachen/4741-15.pdf.

147

(148)  
  UL C 155, 20.6.2008, str. 10.

148

(149)  Znesek pomoči je enak (v milijonih EUR) 1,6 + 12 + (12,3/2) – [0 + 5 + (11,5/2)] = 9.

149

(150)  Sodba Sodišča z dne 28. Aprila 1993, zadeva C-364/90, Italija proti Komisiji, Recueil 1993, str. I-2097, točka 20.

150

(151)  Poleg navedenega Landkreis Ahrweiler glede na karto pomoči EU za obdobje 2007–2013 ni območje, ki prejema pomoč.

151

(152)  Glej sodbo Sodišča z dne 12. julija 1973, zadeva C-70/72, Komisija proti Nemčiji, Recueil 1973, str. 00813, točka 13.

152

(153)  Glej sodbo Sodišča z dne 14. septembra 1994, združene zadeve C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Španija proti Komisiji, Recueil 1994, str. I-4103, točka 75.

153

(154)  Glej sodbo Sodišča z dne 17. junija 1999, zadeva C-75/97, Belgija proti Komisiji, Recueil 1999, str. I-030671, točki 64 in 65.

154

(155)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

155

(156)  Glede na navedbe Nemčije je bilo podjetje 22. maja 2014 izbrisano iz registra podjetij.

156

(157)  Podjetja NG, MSR in CMHN so v likvidacijskem postopku/postopku zaradi insolventnosti od 1. novembra 2012. V skladu z nemško zakonodajo se poslovni cilj podjetja ob začetku likvidacijskega postopka/postopka zaradi insolventnosti spremeni iz delovanja v polnem obsegu v popolnoma izvršilno podjetje, ki se zapre v skladu z nemško zakonodajo, vendar mora do konca likvidacijskega postopka/postopka zaradi insolventnosti kot izvršilno podjetje vsa sredstva uporabljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

157

(158)  Sodba Sodišča z dne 14. Septembra 1994, zadeva C-42/93, Španija proti Komisiji („Merco“), Recueil 1994, str. I-4175.

158

(159)  Sodba Sodišča z dne 15. Januarja 1986, zadeva C-52/84, Komisija proti Belgiji, Recueil 1986, str. 89.

159

(160)  Sodba Sodišča z dne 8. maja 2003, Republika Italija in SIM 2 Multimedia SpA proti Komisiji Evropskih skupnosti, združeni zadevi C-328/99 in C-399/00, Recueil 2003, str. I-4035.

160

(161)  Odločba Komisije z dne 17. septembra 2008 v zvezi z državno pomočjo N 321/2008, N 322/2008 in N 323/2008 – Grčija – Prodaja nekaterih sredstev družbe Olympic Airlines/Olympic Airways Services, Odločba Komisije z dne 12. novembra 2008 v zvezi z državno pomočjo N 510/2008 – Italija – postopek prodaje sredstev letalske družbe Alitalia in Odločba Komisije z dne 4. aprila 2012 v zvezi z državno pomočjo SA.34547 – Francija – prevzem sredstev skupine SERNAM v okviru njenega stečajnega postopka.

161

(162)  Sodba Splošnega sodišča z dne 28. marca 2012 v zadevi T-123/09, Ryanair Ltd. proti Komisiji, ECLI:EU:T:2012:164.

162

(163)  Bundesarbeitsgericht, sodba z dne 19. decembra 2013, 6 AZR 790/12 in Bundesarbeitsgericht, sodba z dne 20. marca 2003, 8 AZR 97/02.

163

(164)  Sodba Sodišča z dne 16. decembra 2010 v zadevi C-239/09, Seydaland, točka 34.

164

(165)  Zadevno besedilo prvega osnutka pogodbe o nakupu sredstev se glasi: „ponudnik se zaveda, da v Evropski komisiji trenutno poteka postopek preiskave, katerega predmet je dopustnost državne pomoči, ki je bila dodeljena za kompleks Nürburgring, in morebitno vračilo pomoči. Prodajalci so v rednih stikih z ustrezno službo Evropske komisije in si prizadevajo doseči uradno odločitev, ki bo potrdila, da Evropska komisija od kupca ne bo zahtevala vračila dodeljene pomoči. Odprti so za konstruktivno razpravo s ponudnikom o tem, kako bodo strani nadaljevale v zvezi s temu okoliščinami v povezavi s prodajo katerih koli ali vseh sredstev Nürburgringa, in o morebitnem prehodnem obdobju do sprejetja končnega sklepa Komisije“.

165

(166)  Natančneje, [drugi ponudnik] je v svoji ponudbi določil, da bo ponujeno ceno plačal šele po sprejetju sklepa Komisije, ki ga ne bo mogoče izpodbijati in bo določal, da se od kupca sredstev ne bo zahtevalo vračilo pomoči. V ponudbi [tretjega ponudnika] je bilo določeno, da lahko kupec po lastni presoji odstopi od prodaje, tudi če Komisija izda sklep.

166

(167)  Zadevni del pisma z dne 17. decembra 2013 se glasi: „Zaradi jasnosti se bodo ponudbe, oddane po navedenem roku, načeloma prav tako obravnavale, če bodo pogoji ponudbe ustrezni za naslednjo fazo postopka. Kakršne koli neugodnosti, ki so posledica zamude, bo moral v celoti kriti vlagatelj, zanje pa ne bo mogoče zahtevati nadomestila. Upoštevajte, da lahko prodajalci izberejo vlagatelje, ki izpolnjujejo pogoje za naslednjo fazo postopka, kmalu po izteku novega roka“.

167

(168)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

168

(169)  Uredba Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 82, 25.3.2008, str. 1).

169

---

| 10.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/68 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/68

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/152

z dne 1. oktobra 2014

o državni pomoči SA 27339 (12/C) (ex 11/NN), ki jo je Nemčija odobrila letališču Zweibrücken in letalskim prevoznikom, ki ga uporabljajo

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 5063)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe (1),

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (2), in ob upoštevanju njihovih pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Poslanka Evropskega parlamenta Hiltrud Breyer je v svojem parlamentarnem vprašanju decembra 2008 izpostavila javno financiranje letališča Zweibrücken (3). Trdila je, da je v obdobju 2005–2006 zvezna dežela Porenje-Pfalška (v nadaljnjem besedilu: zvezna dežela) družbi Flugplatz GmbH Aeroville Zweibrücken (v nadaljnjem besedilu: družba FGAZ) dodelila sredstva v višini 2,4 milijona EUR, s katerimi je družba FGAZ financirala svojo hčerinsko družbo, ki je 100-odstotno v njeni lasti, družbo Flughafen Zweibrücken GmbH (v nadaljnjem besedilu: družba FZG). Poleg tega je trdila, da je zvezna dežela v istem obdobju v celoti plačala stroške gradbenih del na letališču, ki so znašali 6,96 milijona EUR. |
| --- | --- |

(1)

Poslanka Evropskega parlamenta Hiltrud Breyer je v svojem parlamentarnem vprašanju decembra 2008 izpostavila javno financiranje letališča Zweibrücken (3). Trdila je, da je v obdobju 2005–2006 zvezna dežela Porenje-Pfalška (v nadaljnjem besedilu: zvezna dežela) družbi Flugplatz GmbH Aeroville Zweibrücken (v nadaljnjem besedilu: družba FGAZ) dodelila sredstva v višini 2,4 milijona EUR, s katerimi je družba FGAZ financirala svojo hčerinsko družbo, ki je 100-odstotno v njeni lasti, družbo Flughafen Zweibrücken GmbH (v nadaljnjem besedilu: družba FZG). Poleg tega je trdila, da je zvezna dežela v istem obdobju v celoti plačala stroške gradbenih del na letališču, ki so znašali 6,96 milijona EUR.

3

Flugplatz GmbH Aeroville Zweibrücken

Flughafen Zweibrücken GmbH

| (2) | Komisar Antonio Tajani je na parlamentarno vprašanje odgovoril 6. januarja 2009. Vprašanje je bilo prav tako evidentirano kot pritožba z oznako CP 5/2009. Komisija je 22. januarja 2009, 24. septembra 2010 in 15. marca 2011 je od Nemčije zahtevala dodatne informacije, ki jih je Nemčija predložila v dopisih z dne 23. marca 2009, 27. januarja 2011 in 19. maja 2011. |
| --- | --- |

(2)

Komisar Antonio Tajani je na parlamentarno vprašanje odgovoril 6. januarja 2009. Vprašanje je bilo prav tako evidentirano kot pritožba z oznako CP 5/2009. Komisija je 22. januarja 2009, 24. septembra 2010 in 15. marca 2011 je od Nemčije zahtevala dodatne informacije, ki jih je Nemčija predložila v dopisih z dne 23. marca 2009, 27. januarja 2011 in 19. maja 2011.

| (3) | Komisija je 8. aprila 2008 dodatne informacije zahtevala tudi od letalskega prevoznika Ryanair, ki jih je ta predložil 15. julija 2011. Nemški prevod dopisa letalskega prevoznika Ryanair je bil 18. avgusta 2011 posredovan Nemčiji, ki je 26. septembra 2011 izjavila, da zaenkrat nima pripomb v zvezi z dopisom. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 8. aprila 2008 dodatne informacije zahtevala tudi od letalskega prevoznika Ryanair, ki jih je ta predložil 15. julija 2011. Nemški prevod dopisa letalskega prevoznika Ryanair je bil 18. avgusta 2011 posredovan Nemčiji, ki je 26. septembra 2011 izjavila, da zaenkrat nima pripomb v zvezi z dopisom.

| (4) | Komisija je z dopisom z dne 22. februarja 2012 Nemčijo obvestila o svojem sklepu o začetku postopka iz člena 108(2) Pogodbe (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) v zvezi z javnim financiranjem upravljavca letališča Zweibrücken in s spodbudami v korist letalskih prevoznikov, ki ga uporabljajo. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z dopisom z dne 22. februarja 2012 Nemčijo obvestila o svojem sklepu o začetku postopka iz člena 108(2) Pogodbe (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) v zvezi z javnim financiranjem upravljavca letališča Zweibrücken in s spodbudami v korist letalskih prevoznikov, ki ga uporabljajo.

| (5) | Komisija je po sklepu o začetku postopka z dopisom z dne 24. februarja 2012 zahtevala dodatne informacije. Nemčija je svoje pripombe o sklepu o začetku postopka predložila 4. maja 2012, 16. aprila 2012 pa je odgovorila na zahtevo Komisije po dodatnih informacijah. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je po sklepu o začetku postopka z dopisom z dne 24. februarja 2012 zahtevala dodatne informacije. Nemčija je svoje pripombe o sklepu o začetku postopka predložila 4. maja 2012, 16. aprila 2012 pa je odgovorila na zahtevo Komisije po dodatnih informacijah.

| (6) | Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (4). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe v zvezi z domnevno pomočjo. |
| --- | --- |

(6)

Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (4). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe v zvezi z domnevno pomočjo.

Uradnem listu Evropske unije

4

| (7) | Komisija je prejela pripombe štirih zainteresiranih strani, in sicer družb Ryanair, Airport Marketing Services (v nadaljnjem besedilu: družba AMS), Germanwings in TUIFly. Posredovala jih je Nemčiji in ji dala možnost, da v enem mesecu nanje odgovori, odgovor pa je prejela z dopisom z dne 26. oktobra 2012. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je prejela pripombe štirih zainteresiranih strani, in sicer družb Ryanair, Airport Marketing Services (v nadaljnjem besedilu: družba AMS), Germanwings in TUIFly. Posredovala jih je Nemčiji in ji dala možnost, da v enem mesecu nanje odgovori, odgovor pa je prejela z dopisom z dne 26. oktobra 2012.

| (8) | Poleg tega je Komisija 20. decembra 2013, 17. januarja 2014 in 31. januarja 2014 prejela dodatne pripombe letalskega prevoznika Ryanair. Posredovala jih je Nemčiji, ki nanje ni želela dati pripomb. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega je Komisija 20. decembra 2013, 17. januarja 2014 in 31. januarja 2014 prejela dodatne pripombe letalskega prevoznika Ryanair. Posredovala jih je Nemčiji, ki nanje ni želela dati pripomb.

| (9) | Komisija je z dopisi z dne 6. novembra 2013, 14. marca 2014 in 2. aprila 2014 zahtevala dodatne informacije. Nemčija je na zahtevo Komisije po dodatnih informacijah odgovorila 16. decembra 2013, 15. januarja 2014, 5. aprila 2014, 15. aprila 2014, 24. aprila 2014, 11. junija 2014 in 27. junija 2014. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je z dopisi z dne 6. novembra 2013, 14. marca 2014 in 2. aprila 2014 zahtevala dodatne informacije. Nemčija je na zahtevo Komisije po dodatnih informacijah odgovorila 16. decembra 2013, 15. januarja 2014, 5. aprila 2014, 15. aprila 2014, 24. aprila 2014, 11. junija 2014 in 27. junija 2014.

| (10) | Komisija je z dopisom z dne 25. februarja 2014 Nemčijo obvestila, da so bile 20. februarja 2014 sprejete smernice za letalski sektor iz leta 2014 (5) in da se te smernice uporabljajo za zadevni primer od datuma njihove objave v Uradnem listu Evropske unije ter ji omogočila, da svoje pripombe o teh smernicah in njihovi uporabi predloži v 20 delovnih dneh od njihove objave v Uradnem listu. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je z dopisom z dne 25. februarja 2014 Nemčijo obvestila, da so bile 20. februarja 2014 sprejete smernice za letalski sektor iz leta 2014 (5) in da se te smernice uporabljajo za zadevni primer od datuma njihove objave v Uradnem listu Evropske unije ter ji omogočila, da svoje pripombe o teh smernicah in njihovi uporabi predloži v 20 delovnih dneh od njihove objave v Uradnem listu.

5

Uradnem listu Evropske unije

Uradnem listu

| (11) | Komisija je z dopisom z dne 24. februarja 2014 tudi tretje osebe obvestila, da so bile 20. februarja 2014 sprejete smernice za letalski sektor iz leta 2014 in da se te smernice uporabljajo za zadevni primer od datuma njihove objave v Uradnem listu Evropske unije ter jim omogočila, da svoje pripombe o teh smernicah in njihovi uporabi predložijo v 20 delovnih dneh od njihove objave v Uradnem listu. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je z dopisom z dne 24. februarja 2014 tudi tretje osebe obvestila, da so bile 20. februarja 2014 sprejete smernice za letalski sektor iz leta 2014 in da se te smernice uporabljajo za zadevni primer od datuma njihove objave v Uradnem listu Evropske unije ter jim omogočila, da svoje pripombe o teh smernicah in njihovi uporabi predložijo v 20 delovnih dneh od njihove objave v Uradnem listu.

Uradnem listu Evropske unije

Uradnem listu

| (12) | Smernice za letalski sektor iz leta 2014 so bile v Uradnem listu Evropske unije objavljene 4. aprila 2014. Nadomestile so smernice za letalski sektor iz leta 1994 (6) in smernice iz leta 2005 (7). |
| --- | --- |

(12)

Smernice za letalski sektor iz leta 2014 so bile v Uradnem listu Evropske unije objavljene 4. aprila 2014. Nadomestile so smernice za letalski sektor iz leta 1994 (6) in smernice iz leta 2005 (7).

Uradnem listu Evropske unije

6

7

| (13) | Komisija je 15. aprila 2014 v Uradnem listu Evropske unije objavila obvestilo, v katerem je države članice in zainteresirane strani pozvala, naj v enem mesecu od objave smernic za letalski sektor iz leta 2014 predložijo pripombe o njihovi uporabi v tem primeru (8). |
| --- | --- |

(13)

Komisija je 15. aprila 2014 v Uradnem listu Evropske unije objavila obvestilo, v katerem je države članice in zainteresirane strani pozvala, naj v enem mesecu od objave smernic za letalski sektor iz leta 2014 predložijo pripombe o njihovi uporabi v tem primeru (8).

Uradnem listu Evropske unije

8

| (14) | Pripombe o uporabi smernic za letalski sektor iz leta 2014 je od Nemčije prejela 8. maja 2014. Nemčija se je strinjala z uporabo smernic za letalski sektor iz leta 2014 v tem primeru. Tretje osebe niso predložile pripomb. |
| --- | --- |

(14)

Pripombe o uporabi smernic za letalski sektor iz leta 2014 je od Nemčije prejela 8. maja 2014. Nemčija se je strinjala z uporabo smernic za letalski sektor iz leta 2014 v tem primeru. Tretje osebe niso predložile pripomb.

| (15) | Nemčija je v dopisu z dne 17. julija 2014 izjemoma privolila, da se odpove pravicam iz člena 342 Pogodbe v povezavi s členom 3 Uredbe št. 1/1958 (9) ter da se ta sklep sprejme in objavi v angleščini v skladu s členom 297 Pogodbe. |
| --- | --- |

(15)

Nemčija je v dopisu z dne 17. julija 2014 izjemoma privolila, da se odpove pravicam iz člena 342 Pogodbe v povezavi s členom 3 Uredbe št. 1/1958 (9) ter da se ta sklep sprejme in objavi v angleščini v skladu s členom 297 Pogodbe.

9

2.   OZADJE PREISKAVE IN OKVIR UKREPOV

OZADJE PREISKAVE IN OKVIR UKREPOV

2.1   ZGODOVINA IN RAZVOJ LETALIŠČA ZWEIBRÜCKEN

ZGODOVINA IN RAZVOJ LETALIŠČA ZWEIBRÜCKEN

| (16) | Letališče Zweibrücken je bilo vojaško vzletišče do leta 1991, ko ga je ameriška vojska prenehala uporabljati. Od leta 1992 do leta 1999 je bilo vključeno v preusmeritveni projekt, ki ga je sofinancirala Unija (10). Finančna sredstva Unije so se uporabila za usposobitev vzletišča za civilno letalstvo, potrebni ukrepi pa so zajemali odstranitev ovir, posodobitev in namestitev stolpa ter drenažo vzletno-pristajalne steze. Zasebni vlagatelji v projekt so predvideli tudi nadaljnjo gradnjo poslovnega, multimedijskega in prostočasnega središča. |
| --- | --- |

(16)

Letališče Zweibrücken je bilo vojaško vzletišče do leta 1991, ko ga je ameriška vojska prenehala uporabljati. Od leta 1992 do leta 1999 je bilo vključeno v preusmeritveni projekt, ki ga je sofinancirala Unija (10). Finančna sredstva Unije so se uporabila za usposobitev vzletišča za civilno letalstvo, potrebni ukrepi pa so zajemali odstranitev ovir, posodobitev in namestitev stolpa ter drenažo vzletno-pristajalne steze. Zasebni vlagatelji v projekt so predvideli tudi nadaljnjo gradnjo poslovnega, multimedijskega in prostočasnega središča.

10

| (17) | Od leta 2000 do leta 2006 se vzletišče v glavnem ni uporabljalo za komercialno letalstvo. Uporabljalo se je za vojaška letala, zasebna letala, prostočasno letenje in samo občasno za komercialni zračni prevoz. Večina potnikov, ki so leteli z letališča Zweibrücken in nanj, je potovala z vojaškimi letali, preostali pa z letali v lasti družbe ali aerotaksijem. Poskusi, da bi pritegnili operatorje komercialnega zračnega prevoza, niso uspeli. Delno zato, ker je bil tam Natov poligon za usposabljanje za zračne bitke (POLYGONE), ki je operatorje civilnega zračnega prevoza v času delovanja poligona močno omejevalo pri pristajanju na letališču Zweibrücken ali vzletanju z njega. |
| --- | --- |

(17)

Od leta 2000 do leta 2006 se vzletišče v glavnem ni uporabljalo za komercialno letalstvo. Uporabljalo se je za vojaška letala, zasebna letala, prostočasno letenje in samo občasno za komercialni zračni prevoz. Večina potnikov, ki so leteli z letališča Zweibrücken in nanj, je potovala z vojaškimi letali, preostali pa z letali v lasti družbe ali aerotaksijem. Poskusi, da bi pritegnili operatorje komercialnega zračnega prevoza, niso uspeli. Delno zato, ker je bil tam Natov poligon za usposabljanje za zračne bitke (POLYGONE), ki je operatorje civilnega zračnega prevoza v času delovanja poligona močno omejevalo pri pristajanju na letališču Zweibrücken ali vzletanju z njega.

| (18) | Šele po ustanovitvi kontroliranega območja (CTR Zweibrücken), s katerega se je urejala uporaba zračnega prostora s strani civilnih in vojaških zrakoplovov, je bilo mogoče pritegniti operatorja komercialnega zračnega prevoza. Komercialni promet z rednimi in čarterskimi leti se je začel s prvim letom letalskega prevoznika Germanwings v Berlin 15. septembra 2006. Operator čarterskega zračnega prevoza TUIFly je začel poslovati 30. marca 2007. Letalski prevoznik Ryanair je zračni prevoz na svoji edini ruti z letališča Zweibrücken (na letališče London-Stansted) opravljal med 28. oktobrom 2008 in 22. septembrom 2009, zatem pa je svoje storitve na letališču Zweibrücken opustil. |
| --- | --- |

(18)

Šele po ustanovitvi kontroliranega območja (CTR Zweibrücken), s katerega se je urejala uporaba zračnega prostora s strani civilnih in vojaških zrakoplovov, je bilo mogoče pritegniti operatorja komercialnega zračnega prevoza. Komercialni promet z rednimi in čarterskimi leti se je začel s prvim letom letalskega prevoznika Germanwings v Berlin 15. septembra 2006. Operator čarterskega zračnega prevoza TUIFly je začel poslovati 30. marca 2007. Letalski prevoznik Ryanair je zračni prevoz na svoji edini ruti z letališča Zweibrücken (na letališče London-Stansted) opravljal med 28. oktobrom 2008 in 22. septembrom 2009, zatem pa je svoje storitve na letališču Zweibrücken opustil.

| (19) | Zmogljivost letališča Zweibrücken je trenutno približno 700 000 potnikov na leto, glede na zmogljivost vzletno-pristajalne steze in storitvenih območij pa bi lahko sprejelo vse do milijon potnikov. |
| --- | --- |

(19)

Zmogljivost letališča Zweibrücken je trenutno približno 700 000 potnikov na leto, glede na zmogljivost vzletno-pristajalne steze in storitvenih območij pa bi lahko sprejelo vse do milijon potnikov.

| (20) | Preglednica 1 prikazuje gibanje števila potnikov in zrakoplovov na letališču Zweibrücken v obdobju 2006–2012.

  Preglednica 1


  Gibanje potniškega prometa v obdobju 2006–2012
   (11)








  Leto | Število potnikov | Število zrakoplovov |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 78 000 | 23 160 |
| 2007 | 288 000 | 26 474 |
| 2008 | 327 000 | 27 000 |
| 2009 | 338 000 | 21 000 |
| 2010 | 265 000 | 16 000 |
| 2011 | 224 000 | 14 500 |
| 2012 | 242 880 | 13 230 |

(20)

Preglednica 1 prikazuje gibanje števila potnikov in zrakoplovov na letališču Zweibrücken v obdobju 2006–2012.

Preglednica 1

Preglednica 1

Gibanje potniškega prometa v obdobju 2006–2012
   (11)

Gibanje potniškega prometa v obdobju 2006–2012

11

Leto

Število potnikov

Število zrakoplovov

2006

78 000

23 160

2007

288 000

26 474

2008

327 000

27 000

2009

338 000

21 000

2010

265 000

16 000

2011

224 000

14 500

2012

242 880

13 230

2.2   GEOGRAFSKI POLOžAJ LETALIŠČA ZWEIBRÜCKEN

GEOGRAFSKI POLOžAJ LETALIŠČA ZWEIBRÜCKEN

| (21) | Letališče Zweibrücken se nahaja 4 km jugovzhodno od mesta Zweibrücken v nemški zvezni deželi Porenje-Pfalška. Najbližja (12) druga letališča so:






  (a) | letališče Saarbrücken (približno 39 km ali približno 29 minut vožnje z avtomobilom); |
| --- | --- | --- |

(21)

Letališče Zweibrücken se nahaja 4 km jugovzhodno od mesta Zweibrücken v nemški zvezni deželi Porenje-Pfalška. Najbližja (12) druga letališča so:

12

(a)

letališče Saarbrücken (približno 39 km ali približno 29 minut vožnje z avtomobilom);

letališče Saarbrücken

| (b) | letališče Frankfurt-Hahn (približno 128 km ali približno 84 minut vožnje z avtomobilom); |
| --- | --- |

(b)

letališče Frankfurt-Hahn (približno 128 km ali približno 84 minut vožnje z avtomobilom);

letališče Frankfurt-Hahn

| (c) | letališče Frankfurt (na Majni) (približno 163 km ali približno 91 minut vožnje z avtomobilom); |
| --- | --- |

(c)

letališče Frankfurt (na Majni) (približno 163 km ali približno 91 minut vožnje z avtomobilom);

letališče Frankfurt (na Majni)

| (d) | letališče Luksemburg (približno 145 km ali približno 86 minut vožnje z avtomobilom); |
| --- | --- |

(d)

letališče Luksemburg (približno 145 km ali približno 86 minut vožnje z avtomobilom);

letališče Luksemburg

| (e) | letališče Karlsruhe/Baden-Baden (približno 105 km ali približno 88 minut vožnje z avtomobilom); |
| --- | --- |

(e)

letališče Karlsruhe/Baden-Baden (približno 105 km ali približno 88 minut vožnje z avtomobilom);

letališče Karlsruhe/Baden-Baden

| (f) | letališče Metz-Nancy (približno 129 km ali približno 78 minut vožnje z avtomobilom); |
| --- | --- |

(f)

letališče Metz-Nancy (približno 129 km ali približno 78 minut vožnje z avtomobilom);

letališče Metz-Nancy

| (g) | letališče Strasbourg (približno 113 km ali približno 87 minut vožnje z avtomobilom). |
| --- | --- |

(g)

letališče Strasbourg (približno 113 km ali približno 87 minut vožnje z avtomobilom).

letališče Strasbourg

| (22) | V skladu s študijo, ki sta jo leta 2009 izvedli družbi Desel Consulting in Airport Research GmbH (13), letno v povprečju približno 15 % potnikov prihaja iz drugih držav članic (Luksemburga in Francije). Preostali potniki so iz Nemčije, pretežno iz regije z okrožjem jugozahodnega Saarpfalz, mest Saarbrücken in Saarlouis ter regije z okrožjem Saarpfalz. |
| --- | --- |

(22)

V skladu s študijo, ki sta jo leta 2009 izvedli družbi Desel Consulting in Airport Research GmbH (13), letno v povprečju približno 15 % potnikov prihaja iz drugih držav članic (Luksemburga in Francije). Preostali potniki so iz Nemčije, pretežno iz regije z okrožjem jugozahodnega Saarpfalz, mest Saarbrücken in Saarlouis ter regije z okrožjem Saarpfalz.

Desel Consulting

Airport Research GmbH

13

2.3   PRAVNA IN GOSPODARSKA UREDITEV LETALIŠČA ZWEIBRÜCKEN

PRAVNA IN GOSPODARSKA UREDITEV LETALIŠČA ZWEIBRÜCKEN

| (23) | Letališče Zweibrücken je last družbe FZG, ki ga tudi upravlja. Družba FZG je 100-odstotna hčerinska družba družbe FGAZ, s katero je sklenila pogodbo o prenosu dobička in izgube (v nadaljnjem besedilu: pogodba o prenosu). Pogodba o prenosu zagotavlja, da bo vse izgube družbe FZG krila družba FGAZ, na katero se bodo prenesli vsi dobički. |
| --- | --- |

(23)

Letališče Zweibrücken je last družbe FZG, ki ga tudi upravlja. Družba FZG je 100-odstotna hčerinska družba družbe FGAZ, s katero je sklenila pogodbo o prenosu dobička in izgube (v nadaljnjem besedilu: pogodba o prenosu). Pogodba o prenosu zagotavlja, da bo vse izgube družbe FZG krila družba FGAZ, na katero se bodo prenesli vsi dobički.

| (24) | Družba FGAZ pa je v deljenem lastništvu. Zvezna dežela Porenje-Pfalška ima v lasti 50 % delnic, preostalih 50 % pa je v lasti družbe Zweckverband Entwicklungsgebiet Flugplatz Zweibrücken (v nadaljnjem besedilu: družba ZEF), združenja javnih ozemeljskih podjetij v zvezni deželi Porenje-Pfalška. Javni lastniki družbe FGAZ krijejo svoje potrebe po financiranju z zagotavljanjem letnih kapitalskih injekcij. Po mnenju Nemčije družba FGAZ sama ne izvaja nobenih dejavnosti, povezanih z letalstvom. Kar zadeva letalstvo, družba FGAZ javna finančna sredstva preprosto prenese na družbo FZG. Vendar družba FGAZ izvaja nekatere dejavnosti, povezane s trženjem zemljišč v bližini letališča. |
| --- | --- |

(24)

Družba FGAZ pa je v deljenem lastništvu. Zvezna dežela Porenje-Pfalška ima v lasti 50 % delnic, preostalih 50 % pa je v lasti družbe Zweckverband Entwicklungsgebiet Flugplatz Zweibrücken (v nadaljnjem besedilu: družba ZEF), združenja javnih ozemeljskih podjetij v zvezni deželi Porenje-Pfalška. Javni lastniki družbe FGAZ krijejo svoje potrebe po financiranju z zagotavljanjem letnih kapitalskih injekcij. Po mnenju Nemčije družba FGAZ sama ne izvaja nobenih dejavnosti, povezanih z letalstvom. Kar zadeva letalstvo, družba FGAZ javna finančna sredstva preprosto prenese na družbo FZG. Vendar družba FGAZ izvaja nekatere dejavnosti, povezane s trženjem zemljišč v bližini letališča.

Zweckverband Entwicklungsgebiet Flugplatz Zweibrücken

3.   OPIS UKREPOV IN RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

OPIS UKREPOV IN RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

| (25) | Komisija je izvedla preiskave za več ukrepov v zvezi z letališčem Zweibrücken. Ocenila je, ali navedeni ukrepi pomenijo državno pomoč in ali je mogoče morebitno državno pomoč šteti za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je izvedla preiskave za več ukrepov v zvezi z letališčem Zweibrücken. Ocenila je, ali navedeni ukrepi pomenijo državno pomoč in ali je mogoče morebitno državno pomoč šteti za združljivo z notranjim trgom.

| (26) | Preiskave so bile izvedene za naslednje ukrepe, ki bi lahko pomenili državno pomoč za družbi FGAZ in FZG:






  (a) | neposredno javno financiranje stroškov letališča Zweibrücken s strani zvezne dežele Porenje-Pfalška in družbe ZEF, povezanih z:






  — | infrastrukturnimi naložbami (2000–2009); |
| --- | --- | --- | --- |

(26)

Preiskave so bile izvedene za naslednje ukrepe, ki bi lahko pomenili državno pomoč za družbi FGAZ in FZG:

(a)

neposredno javno financiranje stroškov letališča Zweibrücken s strani zvezne dežele Porenje-Pfalška in družbe ZEF, povezanih z:

—

infrastrukturnimi naložbami (2000–2009);

| — | operativnimi stroški (2000–2009); |
| --- | --- |

—

operativnimi stroški (2000–2009);

| (b) | bančno posojilo in udeležbo pri notranjem združevanju denarnih sredstev zvezne dežele Porenje-Pfalška. |
| --- | --- |

(b)

bančno posojilo in udeležbo pri notranjem združevanju denarnih sredstev zvezne dežele Porenje-Pfalška.

| (27) | Preiskave so bile izvedene za naslednje ukrepe, ki bi lahko pomenili državno pomoč za letalske prevoznike, ki poslujejo na letališču Zweibrücken:






  (a) | popust na letališke pristojbine za različne letalske prevoznike (Germanwings, TUIFly, in Ryanair); |
| --- | --- | --- |

(27)

Preiskave so bile izvedene za naslednje ukrepe, ki bi lahko pomenili državno pomoč za letalske prevoznike, ki poslujejo na letališču Zweibrücken:

(a)

popust na letališke pristojbine za različne letalske prevoznike (Germanwings, TUIFly, in Ryanair);

| (b) | tržne pogodbe z letalskim prevoznikom Ryanair. |
| --- | --- |

(b)

tržne pogodbe z letalskim prevoznikom Ryanair.

3.1   JAVNO FINANCIRANJE LETALIŠČA ZWEIBRÜCKEN S STRANI ZVEZNE DEŽELE PORENJE-PFALŠKA IN DRUŽBE ZEF

JAVNO FINANCIRANJE LETALIŠČA ZWEIBRÜCKEN S STRANI ZVEZNE DEŽELE PORENJE-PFALŠKA IN DRUŽBE ZEF

3.1.1   PODROBEN OPIS UKREPA

| (28) | Javno financiranje letališča Zweibrücken je potekalo na dva načina. Prvič, zvezna dežela Porenje-Pfalška in družba ZEF sta z neposrednimi nepovratnimi sredstvi podprli posebne infrastrukturne naložbe družbe FZG. Drugič, lastniki družbe FGAZ so vanjo letno vlagali kapital. Namen teh kapitalskih injekcij za kritje lastnih izgub družbe FGAZ je slednji omogočiti, da izpolni svoje obveznosti iz pogodbe o prenosu, po kateri je dolžna kriti izgube družbe FZG. |
| --- | --- |

(28)

Javno financiranje letališča Zweibrücken je potekalo na dva načina. Prvič, zvezna dežela Porenje-Pfalška in družba ZEF sta z neposrednimi nepovratnimi sredstvi podprli posebne infrastrukturne naložbe družbe FZG. Drugič, lastniki družbe FGAZ so vanjo letno vlagali kapital. Namen teh kapitalskih injekcij za kritje lastnih izgub družbe FGAZ je slednji omogočiti, da izpolni svoje obveznosti iz pogodbe o prenosu, po kateri je dolžna kriti izgube družbe FZG.

| (29) | Neposredna nepovratna sredstva za podporo posebnih infrastrukturnih naložb, izvedenih v obdobju 2000–2005 in obdobju 2006–2009, so navedena v preglednicah 2 in 3.

  Preglednica 2


  Infrastrukturne naložbe (2000–2005)












  Zuwendungs-bescheid vom | Maßnahmen | Gesamtkosten der Investitions-maßnahmen | Landesmittel | Mittel des Trägers | Ausgezahlte Mittel insgesamt | Davon Landesmittel für Baumaßnahmen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 2000 | | | | | | |
| 5.6.2000 | Wendehämmer, Bodengeräte, usw. | [...] (*1) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 30.11.2000 | Flugzeughalle 25 × 25 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 30.11.2000 | Flugzeughalle 56 × 18 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 24.11.2000 | Renovierung Halle 360 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 1.12.2000 | Renovierung Halle 370 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2000 | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 2001 | | | | | | |
| 23.7.2001 | TODA 1. Phase | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 22.11.2001 | Umorg. Sicherheitsbereich | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2001 | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 2002 | | | | | | |
| 16.7.2002 | außerord. Rep. Start- u. Landebahn | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2002 | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 2003 | | | | | | |
| 14.4.2003 | Überarb. Markierungen Flugbetr. fläche | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 15.9.2003 | 2. Phase TODA | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2003 | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 2004 | | | | | | |
| 26.1.2004 | Gebäude 320 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 1.11.2004 | Luftsicherheitsmaßn. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2004 | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 2005 | | | | | | |
| 4.8.2005 | Feuerlöschfahrzeug | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 13.12.2005 | Feuerlöschfahrzeug | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2005 | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(29)

Neposredna nepovratna sredstva za podporo posebnih infrastrukturnih naložb, izvedenih v obdobju 2000–2005 in obdobju 2006–2009, so navedena v preglednicah 2 in 3.

Preglednica 2

Preglednica 2

Infrastrukturne naložbe (2000–2005)

Infrastrukturne naložbe (2000–2005)

Zuwendungs-bescheid vom

Maßnahmen

Gesamtkosten der Investitions-maßnahmen

Landesmittel

Mittel des Trägers

Ausgezahlte Mittel insgesamt

Davon Landesmittel für Baumaßnahmen

2000

5.6.2000

Wendehämmer, Bodengeräte, usw.

[...] (*1)

*1

[...]

[...]

[...]

[...]

30.11.2000

Flugzeughalle 25 × 25

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

30.11.2000

Flugzeughalle 56 × 18

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

24.11.2000

Renovierung Halle 360

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1.12.2000

Renovierung Halle 370

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2000

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2001

23.7.2001

TODA 1. Phase

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

22.11.2001

Umorg. Sicherheitsbereich

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2001

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2002

16.7.2002

außerord. Rep. Start- u. Landebahn

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2002

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2003

14.4.2003

Überarb. Markierungen Flugbetr. fläche

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

15.9.2003

2. Phase TODA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2003

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2004

26.1.2004

Gebäude 320

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1.11.2004

Luftsicherheitsmaßn.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2004

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2005

4.8.2005

Feuerlöschfahrzeug

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

13.12.2005

Feuerlöschfahrzeug

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2005

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Preglednica 3

Preglednica 3

Infrastrukturne naložbe (2006–2009)

Infrastrukturne naložbe (2006–2009)

| Zuwendungs bescheid vom | Maßnahme | Gesamtkosten der Investitions- maßnahme | Landesmittel | Mittel des ZEF | Mittel des Trägers | ausgezahlte Mittel des Landes | ausgezahlte Mittel des ZEF | Davon Landesmittel für Baumaß-nahme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |
| 2006 | | | | | | | | |
| 22.11.2006 | Trinkwasseranlage | [...] | [...] | | [...] | [...] | | |
| 21.11.2006 | Verbesserung Verkehrssicherheit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 13.12.2006 | Erweiterung des Terminals | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2006 | | [...] | [...] | | [...] | [...] | | [...] |
| | | | | | | | | |
| 2007 | | | | | | | | |
| 23.11.2007 | Erweiterung Terminal, Mehrkosten | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 30.1.2007 | Ausrüstung Abfertigung von Luftfahrz. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 30.9.2007 | Sicherheitsmaßnahmen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 27.9.2007 | Verbesserung der Verkehrssicherheit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 31.10.2007 | LFZ-Enteisungsfahrzeug | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 9.12.2007 | Luftsicherheitsgeräte | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2007 | | [...] | [...] | | [...] | [...] | | [...] |
| | | | | | | | | |
| 2008 | | | | | | | | |
| 23.11.2007 | Erweiterung Terminal, Mehrkosten | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 28.3.2008 | Erweiterung Terminal, Mehrkosten | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 17.6.2008 | Sicherheit Vorfeld 1 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 9.8.2008 | Schlepper, Funk | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 21.10.2008 | Vorfeldbeleuchtung | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 27.10.2008 | Heizgerät | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 9.11.2008 | Sanierung Landebahn | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 31.10.2008 | Umbau Terminal | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 24.11.2008 | Wetterbeobachtungssystem | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 24.11.2008 | Geräte, Fahrzeuge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2008 | | [...] | [...] | | [...] | [...] | | [...] |
| | | | | | | | | |
| 2009 | | | | | | | | |
| 12.8.2009 | Landebahnsanierung | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2.9.2009 | Erstellung DES | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 16.10.2009 | Guard Lights | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 19.10.2009 | Flugzeugschlepper, Förderband | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2009 | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

Zuwendungs bescheid vom

Maßnahme

Gesamtkosten der Investitions- maßnahme

Landesmittel

Mittel des ZEF

Mittel des Trägers

ausgezahlte Mittel des Landes

ausgezahlte Mittel des ZEF

Davon Landesmittel für Baumaß-nahme

2006

2006

22.11.2006

Trinkwasseranlage

[...]

[...]

[...]

[...]

21.11.2006

Verbesserung Verkehrssicherheit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

13.12.2006

Erweiterung des Terminals

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2006

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2007

2007

23.11.2007

Erweiterung Terminal, Mehrkosten

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

30.1.2007

Ausrüstung Abfertigung von Luftfahrz.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

30.9.2007

Sicherheitsmaßnahmen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

27.9.2007

Verbesserung der Verkehrssicherheit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

31.10.2007

LFZ-Enteisungsfahrzeug

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

9.12.2007

Luftsicherheitsgeräte

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2007

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2008

2008

23.11.2007

Erweiterung Terminal, Mehrkosten

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

28.3.2008

Erweiterung Terminal, Mehrkosten

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

17.6.2008

Sicherheit Vorfeld 1

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

9.8.2008

Schlepper, Funk

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

21.10.2008

Vorfeldbeleuchtung

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

27.10.2008

Heizgerät

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

9.11.2008

Sanierung Landebahn

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

31.10.2008

Umbau Terminal

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

24.11.2008

Wetterbeobachtungssystem

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

24.11.2008

Geräte, Fahrzeuge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2008

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2009

2009

12.8.2009

Landebahnsanierung

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2.9.2009

Erstellung DES

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

16.10.2009

Guard Lights

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

19.10.2009

Flugzeugschlepper, Förderband

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2009

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (30) | Skupni znesek naložb je v obdobju 2000–2009 znašal 27 987 281 EUR, skupni znesek nepovratnih sredstev zvezne dežele pa 21 588 534 EUR. Največje posamezne naložbe so bile podaljšanje vzletno-pristajalne steze leta 2001/2003 ([...] EUR), posodobitev terminala leta 2006 ([....] EUR) in posodobitev vzletno-pristajalne steze leta 2008/2009 ([...] EUR). |
| --- | --- |

(30)

Skupni znesek naložb je v obdobju 2000–2009 znašal 27 987 281 EUR, skupni znesek nepovratnih sredstev zvezne dežele pa 21 588 534 EUR. Največje posamezne naložbe so bile podaljšanje vzletno-pristajalne steze leta 2001/2003 ([...] EUR), posodobitev terminala leta 2006 ([....] EUR) in posodobitev vzletno-pristajalne steze leta 2008/2009 ([...] EUR).

| (31) | Preglednica 4 vsebuje ustrezne podatke o kapitalskih injekcijah zvezne dežele Porenje-Pfalška/družbe ZEF v družbo FGAZ in o kritju izgube družbe FZG s strani družbe FGAZ. |
| --- | --- |

(31)

Preglednica 4 vsebuje ustrezne podatke o kapitalskih injekcijah zvezne dežele Porenje-Pfalška/družbe ZEF v družbo FGAZ in o kritju izgube družbe FZG s strani družbe FGAZ.

| (32) | Opozoriti je treba tudi, da medtem ko sta imeli zvezna dežela in družba ZEF v obdobju 2000–2009 v lasti več kot 50 % delnic družbe FGAZ in sta v bistvu zagotovili enak delež kapitalskih injekcij, je zvezna dežela dejansko subvencionirala delež družbe ZEF. Do konca leta 2005 je zvezna dežela poleg svojega 50-odstotnega deleža zahtevanih kapitalskih injekcij krila tudi 90-odstotni delež družbe ZEF. Nato je zvezna dežela ta odstotek zmanjšala, leta 2006 najprej na 80 %, od leta 2007 pa na 60 %. Posledično je zvezna dežela krila med 95 % (do leta 2005) in 80 % (od leta 2007 naprej) letnih izgub družbe FGAZ.

  Preglednica 4


  Kapitalske injekcije in rezultati poslovanja










  Leto | Kapitalske injekcije zvezne dežele Porenje-Pfalška/družbe ZEF v družbo FGAZ | Letni rezultat družbe FGAZ | Letni rezultati družbe FZG | Dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo družbe FZG |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2002 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2003 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2004 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2005 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2006 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2007 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2008 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2009 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Skupaj | [...] | [...] | [...] | [...] |

(32)

Opozoriti je treba tudi, da medtem ko sta imeli zvezna dežela in družba ZEF v obdobju 2000–2009 v lasti več kot 50 % delnic družbe FGAZ in sta v bistvu zagotovili enak delež kapitalskih injekcij, je zvezna dežela dejansko subvencionirala delež družbe ZEF. Do konca leta 2005 je zvezna dežela poleg svojega 50-odstotnega deleža zahtevanih kapitalskih injekcij krila tudi 90-odstotni delež družbe ZEF. Nato je zvezna dežela ta odstotek zmanjšala, leta 2006 najprej na 80 %, od leta 2007 pa na 60 %. Posledično je zvezna dežela krila med 95 % (do leta 2005) in 80 % (od leta 2007 naprej) letnih izgub družbe FGAZ.

Preglednica 4

Preglednica 4

Kapitalske injekcije in rezultati poslovanja

Kapitalske injekcije in rezultati poslovanja

Leto

Kapitalske injekcije zvezne dežele Porenje-Pfalška/družbe ZEF v družbo FGAZ

Letni rezultat družbe FGAZ

Letni rezultati družbe FZG

Dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo družbe FZG

2000

[...]

[...]

[...]

[...]

2001

[...]

[...]

[...]

[...]

2002

[...]

[...]

[...]

[...]

2003

[...]

[...]

[...]

[...]

2004

[...]

[...]

[...]

[...]

2005

[...]

[...]

[...]

[...]

2006

[...]

[...]

[...]

[...]

2007

[...]

[...]

[...]

[...]

2008

[...]

[...]

[...]

[...]

2009

[...]

[...]

[...]

[...]

Skupaj

Skupaj

[...]

[...]

[...]

[...]

3.1.2   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (33) | Sklep o začetku postopka razlikuje med javnim financiranjem naložb v infrastrukturo letališča Zweibrücken in javnim financiranjem njegovih operativnih stroškov. |
| --- | --- |

(33)

Sklep o začetku postopka razlikuje med javnim financiranjem naložb v infrastrukturo letališča Zweibrücken in javnim financiranjem njegovih operativnih stroškov.

3.1.2.1   
  Infrastrukturne naložbe

Infrastrukturne naložbe

Obstoj pomoči

Obstoj pomoči

| (34) | V sklepu o začetku postopka je bilo najprej ugotovljeno, da je družba FZG, kar zadeva naložbe v letališko infrastrukturo, podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe. Izpostavljeno je bilo, da je Splošno sodišče v sodbi v zadevi letališče Leipzig/Halle (14) potrdilo, da subjekt, ki gradi in upravlja letališko infrastrukturo, pri čemer uporabnikom zaračunava pristojbino, opravlja gospodarsko dejavnost. Edina izjema so nekatere dejavnosti, ki se lahko štejejo za izvajanje javnih pooblastil; te se uvrščajo med negospodarske dejavnosti, zato zanje ne veljajo pravila o državni pomoči. V sklepu o začetku postopka je bila Nemčija pozvana tudi, naj predloži dodatne informacije o dejavnostih, ki bi se lahko štele za negospodarske. |
| --- | --- |

(34)

V sklepu o začetku postopka je bilo najprej ugotovljeno, da je družba FZG, kar zadeva naložbe v letališko infrastrukturo, podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe. Izpostavljeno je bilo, da je Splošno sodišče v sodbi v zadevi letališče Leipzig/Halle (14) potrdilo, da subjekt, ki gradi in upravlja letališko infrastrukturo, pri čemer uporabnikom zaračunava pristojbino, opravlja gospodarsko dejavnost. Edina izjema so nekatere dejavnosti, ki se lahko štejejo za izvajanje javnih pooblastil; te se uvrščajo med negospodarske dejavnosti, zato zanje ne veljajo pravila o državni pomoči. V sklepu o začetku postopka je bila Nemčija pozvana tudi, naj predloži dodatne informacije o dejavnostih, ki bi se lahko štele za negospodarske.

14

| (35) | V sklepu o začetku postopka je bilo ugotovljeno tudi, da družba FGAZ ni opravljala nobene dejavnosti, povezane z letališčem, ampak je javna finančna sredstva, ki jih je prejela, samo prenesla na družbo FZG. Vendar je v njem poudarjeno, da je družba FGAZ opravljala nekatere gospodarske dejavnosti, povezane z zemljišči v bližini letališča. Zaradi teh dejavnosti se je v sklepu o začetku postopka menilo, da je družba FGAZ tudi podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(35)

V sklepu o začetku postopka je bilo ugotovljeno tudi, da družba FGAZ ni opravljala nobene dejavnosti, povezane z letališčem, ampak je javna finančna sredstva, ki jih je prejela, samo prenesla na družbo FZG. Vendar je v njem poudarjeno, da je družba FGAZ opravljala nekatere gospodarske dejavnosti, povezane z zemljišči v bližini letališča. Zaradi teh dejavnosti se je v sklepu o začetku postopka menilo, da je družba FGAZ tudi podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (36) | Ob upoštevanju, da so se neposredna nepovratna sredstva za naložbene projekte financirala iz proračuna zvezne dežele in da so kapitalske injekcije v korist družbe FGAZ (in končno družbe FZG) izhajale iz javnega proračuna zvezne dežele in družbe ZEF, je bilo v sklepu o začetku postopka sklenjeno, da so se ukrepi financirali z javnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(36)

Ob upoštevanju, da so se neposredna nepovratna sredstva za naložbene projekte financirala iz proračuna zvezne dežele in da so kapitalske injekcije v korist družbe FGAZ (in končno družbe FZG) izhajale iz javnega proračuna zvezne dežele in družbe ZEF, je bilo v sklepu o začetku postopka sklenjeno, da so se ukrepi financirali z javnimi sredstvi.

| (37) | Kar zadeva vprašanje, ali sta družbi FGAZ in FZG pridobili prednost, je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da javna finančna sredstva ne pomenijo prednosti, če je javni organ, ki je ta sredstva dodelil, deloval kot udeleženec v tržnem gospodarstvu. V sklepu o začetku postopka je bilo ugotovljeno, da Nemčija ni predložila nobenega dokazila, da je pri dodelitvi javnih finančnih sredstev delovala kot udeleženka v tržnem gospodarstvu. Nasprotno, bilo je očitno, da so morali javni organi za razliko od zasebnega vlagatelja pri dodelitvi finančnih sredstev upoštevati regionalno in socialno politiko. Ker zato ni bilo mogoče skleniti, da so javni organi delovali kot udeleženec v tržnem gospodarstvu, je bilo v sklepu o začetku postopka predhodno sklenjeno, da se je z javnimi finančnimi sredstvi družbi FGAZ/FZG zagotovila prednost. |
| --- | --- |

(37)

Kar zadeva vprašanje, ali sta družbi FGAZ in FZG pridobili prednost, je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da javna finančna sredstva ne pomenijo prednosti, če je javni organ, ki je ta sredstva dodelil, deloval kot udeleženec v tržnem gospodarstvu. V sklepu o začetku postopka je bilo ugotovljeno, da Nemčija ni predložila nobenega dokazila, da je pri dodelitvi javnih finančnih sredstev delovala kot udeleženka v tržnem gospodarstvu. Nasprotno, bilo je očitno, da so morali javni organi za razliko od zasebnega vlagatelja pri dodelitvi finančnih sredstev upoštevati regionalno in socialno politiko. Ker zato ni bilo mogoče skleniti, da so javni organi delovali kot udeleženec v tržnem gospodarstvu, je bilo v sklepu o začetku postopka predhodno sklenjeno, da se je z javnimi finančnimi sredstvi družbi FGAZ/FZG zagotovila prednost.

| (38) | V sklepu o začetku postopka je bilo ugotovljeno tudi, da so bila javna finančna sredstva dodeljena samo družbi FGAZ/FZG, kar pomeni, da je bil ukrep selektiven. |
| --- | --- |

(38)

V sklepu o začetku postopka je bilo ugotovljeno tudi, da so bila javna finančna sredstva dodeljena samo družbi FGAZ/FZG, kar pomeni, da je bil ukrep selektiven.

| (39) | Nazadnje je bilo v sklepu o začetku postopka pojasnjeno, da bi lahko vsaka prednost, zagotovljena letališču Zweibrücken, zaradi vedno večje konkurence med regionalnimi letališči izkrivljala konkurenco. Sklep vsebuje sklicevanje predvsem na letališče Saarbrücken, ki je od letališča Zweibrücken oddaljeno samo 39 kilometrov cestne razdalje. Ob nadaljnjem upoštevanju napovedi o razvoju prometa na letališču Zweibrücken je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno tudi, da bi prednost najverjetneje vplivala na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(39)

Nazadnje je bilo v sklepu o začetku postopka pojasnjeno, da bi lahko vsaka prednost, zagotovljena letališču Zweibrücken, zaradi vedno večje konkurence med regionalnimi letališči izkrivljala konkurenco. Sklep vsebuje sklicevanje predvsem na letališče Saarbrücken, ki je od letališča Zweibrücken oddaljeno samo 39 kilometrov cestne razdalje. Ob nadaljnjem upoštevanju napovedi o razvoju prometa na letališču Zweibrücken je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno tudi, da bi prednost najverjetneje vplivala na trgovino med državami članicami.

| (40) | Končna ugotovitev sklepa o začetku postopka je bila, da javno financiranje infrastrukturnih naložb na letališču Zweibrücken pomeni državno pomoč, ker so bili izpolnjeni vsi potrebni elementi. |
| --- | --- |

(40)

Končna ugotovitev sklepa o začetku postopka je bila, da javno financiranje infrastrukturnih naložb na letališču Zweibrücken pomeni državno pomoč, ker so bili izpolnjeni vsi potrebni elementi.

Združljivost

Združljivost

| (41) | V sklepu o začetku postopka je bilo ugotovljeno, da smernice za letalski sektor iz leta 2005 zagotavljajo okvir, na podlagi katerega se oceni združljivost javnega financiranja infrastrukturnih naložb. Določajo vrsto meril, ki jih mora Komisija upoštevati pri oceni združljivosti v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe. V skladu s točko 61 smernic za letalski sektor iz leta 2005 je tako javno financiranje združljivo, če:






  (a) | gradnja in upravljanje infrastrukture ustrezata natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa (regionalni razvoj, dostopnost itd.); |
| --- | --- | --- |

(41)

V sklepu o začetku postopka je bilo ugotovljeno, da smernice za letalski sektor iz leta 2005 zagotavljajo okvir, na podlagi katerega se oceni združljivost javnega financiranja infrastrukturnih naložb. Določajo vrsto meril, ki jih mora Komisija upoštevati pri oceni združljivosti v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe. V skladu s točko 61 smernic za letalski sektor iz leta 2005 je tako javno financiranje združljivo, če:

(a)

gradnja in upravljanje infrastrukture ustrezata natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa (regionalni razvoj, dostopnost itd.);

| (b) | je infrastruktura potrebna in sorazmerna z zastavljenim ciljem; |
| --- | --- |

(b)

je infrastruktura potrebna in sorazmerna z zastavljenim ciljem;

| (c) | infrastruktura zagotavlja zadovoljive možnosti srednjeročne uporabe, zlasti glede uporabe obstoječe infrastrukture; |
| --- | --- |

(c)

infrastruktura zagotavlja zadovoljive možnosti srednjeročne uporabe, zlasti glede uporabe obstoječe infrastrukture;

| (d) | je infrastruktura dostopna vsem njenim morebitnim uporabnikom na enak in nediskriminacijski način; ter |
| --- | --- |

(d)

je infrastruktura dostopna vsem njenim morebitnim uporabnikom na enak in nediskriminacijski način; ter

| (e) | vpliv na razvoj trgovine ni v nasprotju z interesom Unije. |
| --- | --- |

(e)

vpliv na razvoj trgovine ni v nasprotju z interesom Unije.

| (42) | Poleg tega bi morala državna pomoč letališčem tako kot vsi drugi ukrepi državne pomoči učinkovati spodbujevalno ter biti potrebna in sorazmerna z legitimnim zastavljenim ciljem, da bi bila združljiva. |
| --- | --- |

(42)

Poleg tega bi morala državna pomoč letališčem tako kot vsi drugi ukrepi državne pomoči učinkovati spodbujevalno ter biti potrebna in sorazmerna z legitimnim zastavljenim ciljem, da bi bila združljiva.

| (43) | Kar zadeva vprašanje, ali gradnja in upravljanje infrastrukture ustrezata natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa, je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da je letališče Zweibrücken namenjeno izboljšanju dostopnosti do dela zvezne dežele Porenje-Pfalška, v kateri se nahaja. Poleg tega je bila v njem navedena trditev Nemčije, da letališče spodbuja gospodarski razvoj regije. Vendar je bilo v sklepu o začetku postopka navedeno tudi, da je letališče storitve komercialnega letalstva začelo izvajati šele leta 2006 ter da so druga letališča, predvsem letališče Saarbrücken, v njegovi bližini in zagotavljajo povezanost z regijo. Na podlagi slednje ugotovitve so bili v sklepu o začetku postopka izraženi pomisleki, ali javno financiranje infrastrukture na letališču Zweibrücken ustreza cilju skupnega interesa ali samo podvaja infrastrukturo, ki je že bila na voljo v regiji. |
| --- | --- |

(43)

Kar zadeva vprašanje, ali gradnja in upravljanje infrastrukture ustrezata natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa, je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da je letališče Zweibrücken namenjeno izboljšanju dostopnosti do dela zvezne dežele Porenje-Pfalška, v kateri se nahaja. Poleg tega je bila v njem navedena trditev Nemčije, da letališče spodbuja gospodarski razvoj regije. Vendar je bilo v sklepu o začetku postopka navedeno tudi, da je letališče storitve komercialnega letalstva začelo izvajati šele leta 2006 ter da so druga letališča, predvsem letališče Saarbrücken, v njegovi bližini in zagotavljajo povezanost z regijo. Na podlagi slednje ugotovitve so bili v sklepu o začetku postopka izraženi pomisleki, ali javno financiranje infrastrukture na letališču Zweibrücken ustreza cilju skupnega interesa ali samo podvaja infrastrukturo, ki je že bila na voljo v regiji.

| (44) | Glede potrebe in sorazmernosti infrastrukture je Nemčija trdila, da so se izvedle samo tiste naložbe, ki so bile potrebne za zagotovitev skladnosti letališča z vsemi ustreznimi varnostnimi standardi. Vendar je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da je letališče Zweibrücken tako blizu letališča Saarbrücken, da se mora šteti, da mu konkurira. Letališču Zweibrücken bi lahko neposredno konkurirala tudi druga letališča, zlasti glede prevoza tovora in počitniških potovanj. V teh okoliščinah so bili v sklepu o začetku postopka izraženi pomisleki, ali je infrastruktura na letališču Zweibrücken potrebna in sorazmerna glede na navedeni cilj. |
| --- | --- |

(44)

Glede potrebe in sorazmernosti infrastrukture je Nemčija trdila, da so se izvedle samo tiste naložbe, ki so bile potrebne za zagotovitev skladnosti letališča z vsemi ustreznimi varnostnimi standardi. Vendar je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da je letališče Zweibrücken tako blizu letališča Saarbrücken, da se mora šteti, da mu konkurira. Letališču Zweibrücken bi lahko neposredno konkurirala tudi druga letališča, zlasti glede prevoza tovora in počitniških potovanj. V teh okoliščinah so bili v sklepu o začetku postopka izraženi pomisleki, ali je infrastruktura na letališču Zweibrücken potrebna in sorazmerna glede na navedeni cilj.

| (45) | Kar zadeva nadaljnje možnosti infrastrukture, je bila v sklepu o začetku postopka navedena trditev Nemčije, da se pričakuje povečanje števila potnikov na približno 335 000 leta 2015 in morebiti na več kot 1 000 000 do leta 2025. Nemčija je navedla tudi, da pričakuje, da bo letališče Zweibrücken do leta 2015 postalo donosno. Vendar je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da je letališče Zweibrücken od začetka izvajanja komercialnega letalstva leta 2006 ustvarilo vedno večje izgube, kar vzbuja dvom o tem, da bo v prihodnje sposobno ustvariti dobiček. Ta dvom še dodatno potrjuje bližina letališča Saarbrücken, ki bi lahko letališču Zweibrücken konkuriralo za iste potnike. S tega vidika se je v sklepu o začetku postopka dvomilo o srednjeročnih možnostih uporabe letališke infrastrukture. |
| --- | --- |

(45)

Kar zadeva nadaljnje možnosti infrastrukture, je bila v sklepu o začetku postopka navedena trditev Nemčije, da se pričakuje povečanje števila potnikov na približno 335 000 leta 2015 in morebiti na več kot 1 000 000 do leta 2025. Nemčija je navedla tudi, da pričakuje, da bo letališče Zweibrücken do leta 2015 postalo donosno. Vendar je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da je letališče Zweibrücken od začetka izvajanja komercialnega letalstva leta 2006 ustvarilo vedno večje izgube, kar vzbuja dvom o tem, da bo v prihodnje sposobno ustvariti dobiček. Ta dvom še dodatno potrjuje bližina letališča Saarbrücken, ki bi lahko letališču Zweibrücken konkuriralo za iste potnike. S tega vidika se je v sklepu o začetku postopka dvomilo o srednjeročnih možnostih uporabe letališke infrastrukture.

| (46) | Na koncu sklepa o začetku postopka so bili izraženi pomisleki, ali imajo vsi morebitni uporabniki dostop do infrastrukture na enak in nediskriminacijski način. Zastavljeno je bilo tudi vprašanje, ali bi bil vpliv na razvoj trgovine v nasprotju z interesom Unije, zlasti glede na njegovo bližino letališču Saarbrücken. |
| --- | --- |

(46)

Na koncu sklepa o začetku postopka so bili izraženi pomisleki, ali imajo vsi morebitni uporabniki dostop do infrastrukture na enak in nediskriminacijski način. Zastavljeno je bilo tudi vprašanje, ali bi bil vpliv na razvoj trgovine v nasprotju z interesom Unije, zlasti glede na njegovo bližino letališču Saarbrücken.

3.1.2.2   
  Pomoč za tekoče poslovanje

Pomoč za tekoče poslovanje

Obstoj pomoči

Obstoj pomoči

| (47) | V sklepu o začetku postopka je bil najprej naveden predhodni sklep, da sta družbi FGAZ in FZG podjetji v smislu člena 107(1) Pogodbe. Navedeno je bilo tudi, da kapitalske injekcije pomenijo prenos državnih sredstev in se lahko pripišejo državi, ker so jih zagotovili neposredno javni organi. Ob nadaljnjem upoštevanju, da pomoč za tekoče poslovanje upravičenca razbremeni nekaterih izdatkov, povezanih z njegovim poslovanjem, pomenijo kapitalske injekcije, odobrene družbama FGAZ in FZG, gospodarsko prednost, ki je sicer v običajnih tržnih pogojih družbi ne bi pridobili. Nazadnje je bilo v sklepu o začetku postopka izpostavljeno tudi, da bi pomoč za tekoče poslovanje enako kot javno financiranje infrastrukturnih naložb lahko izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami. Sklenjeno je bilo, da pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena družbama FGAZ in FZG v obliki kapitalskih injekcij, pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(47)

V sklepu o začetku postopka je bil najprej naveden predhodni sklep, da sta družbi FGAZ in FZG podjetji v smislu člena 107(1) Pogodbe. Navedeno je bilo tudi, da kapitalske injekcije pomenijo prenos državnih sredstev in se lahko pripišejo državi, ker so jih zagotovili neposredno javni organi. Ob nadaljnjem upoštevanju, da pomoč za tekoče poslovanje upravičenca razbremeni nekaterih izdatkov, povezanih z njegovim poslovanjem, pomenijo kapitalske injekcije, odobrene družbama FGAZ in FZG, gospodarsko prednost, ki je sicer v običajnih tržnih pogojih družbi ne bi pridobili. Nazadnje je bilo v sklepu o začetku postopka izpostavljeno tudi, da bi pomoč za tekoče poslovanje enako kot javno financiranje infrastrukturnih naložb lahko izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami. Sklenjeno je bilo, da pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena družbama FGAZ in FZG v obliki kapitalskih injekcij, pomeni državno pomoč.

Združljivost – odločba o storitvah splošnega gospodarskega pomena

Združljivost – odločba o storitvah splošnega gospodarskega pomena

| (48) | Nemčija je trdila, da je bilo letališče Zweibrücken pooblaščeno za zagotavljanje storitve splošnega gospodarskega pomena ter da je bila pomoč za tekoče poslovanje izvzeta iz priglasitve in združljiva z notranjim trgom na podlagi odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 (15). Po ugotovitvi, da je letališče Zweibrücken oskrbelo manj kot 1 000 000 potnikov na leto in je zato izpolnjevalo pogoje iz člena 2(1)(d) odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005, so bili v sklepu o začetku postopka izraženi pomisleki, ali upravljanje letališča pomeni storitev splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

(48)

Nemčija je trdila, da je bilo letališče Zweibrücken pooblaščeno za zagotavljanje storitve splošnega gospodarskega pomena ter da je bila pomoč za tekoče poslovanje izvzeta iz priglasitve in združljiva z notranjim trgom na podlagi odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 (15). Po ugotovitvi, da je letališče Zweibrücken oskrbelo manj kot 1 000 000 potnikov na leto in je zato izpolnjevalo pogoje iz člena 2(1)(d) odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005, so bili v sklepu o začetku postopka izraženi pomisleki, ali upravljanje letališča pomeni storitev splošnega gospodarskega pomena.

15

| (49) | V sklepu o začetku postopka je bila zlasti zavrnjena trditev Nemčije, da prispevek k regionalnemu in gospodarskemu razvoju zadostuje za uvrstitev celotnega upravljanja letališča med storitve splošnega gospodarskega pomena. Poudarjeno je bilo, da so regijo dobro oskrbovala že druga letališča in da zato ni jasno, zakaj je bilo treba letališče Zweibrücken pooblastiti za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, da bi zagotavljalo letališke storitve. |
| --- | --- |

(49)

V sklepu o začetku postopka je bila zlasti zavrnjena trditev Nemčije, da prispevek k regionalnemu in gospodarskemu razvoju zadostuje za uvrstitev celotnega upravljanja letališča med storitve splošnega gospodarskega pomena. Poudarjeno je bilo, da so regijo dobro oskrbovala že druga letališča in da zato ni jasno, zakaj je bilo treba letališče Zweibrücken pooblastiti za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, da bi zagotavljalo letališke storitve.

| (50) | V sklepu o začetku postopka je bilo pojasnjeno tudi, da na podlagi razpoložljivih informacij ni jasno, ali so izpolnjeni pogoji iz člena 4 odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005. Splošna obveznost upravljanja letališča iz člena 45 Pravilnika o izdaji dovoljenj v zračnem prometu (Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung) (v nadaljnjem besedilu: pravilnik o izdaji dovoljenj v zračnem prometu LuftVZO) ni izpolnjevala pogojev iz člena 4 odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005, zato bi ta obveznost v vsakem primeru prenehala, če bi se odločilo letališče zapreti. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da zaradi pomanjkanja podatkov Komisija ni mogla oceniti združljivosti s členom 5 odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005. |
| --- | --- |

(50)

V sklepu o začetku postopka je bilo pojasnjeno tudi, da na podlagi razpoložljivih informacij ni jasno, ali so izpolnjeni pogoji iz člena 4 odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005. Splošna obveznost upravljanja letališča iz člena 45 Pravilnika o izdaji dovoljenj v zračnem prometu (Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung) (v nadaljnjem besedilu: pravilnik o izdaji dovoljenj v zračnem prometu LuftVZO) ni izpolnjevala pogojev iz člena 4 odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005, zato bi ta obveznost v vsakem primeru prenehala, če bi se odločilo letališče zapreti. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da zaradi pomanjkanja podatkov Komisija ni mogla oceniti združljivosti s členom 5 odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005.

| (51) | V sklepu o začetku postopka je bilo nazadnje ugotovljeno, da ker se je s sklepom o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 (16) izvzela priglasitev državne pomoči samo za letališča z manj kot 200 000 potniki, bi se morala vsaka pomoč letališču Zweibrücken priglasiti Komisiji za obdobje od 31. januarja 2014 naprej, čeprav bi se lahko štela za združljivo z odločbo o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005. |
| --- | --- |

(51)

V sklepu o začetku postopka je bilo nazadnje ugotovljeno, da ker se je s sklepom o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 (16) izvzela priglasitev državne pomoči samo za letališča z manj kot 200 000 potniki, bi se morala vsaka pomoč letališču Zweibrücken priglasiti Komisiji za obdobje od 31. januarja 2014 naprej, čeprav bi se lahko štela za združljivo z odločbo o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005.

16

Združljivost – smernice za letalski sektor iz leta 2005

Združljivost – smernice za letalski sektor iz leta 2005

| (52) | V sklepu o začetku postopka je bilo navedeno, da pomoč za tekoče poslovanje običajno ni združljiva z notranjim trgom in da se lahko samo izjemoma šteje za združljivo pod strogimi pogoji. V skladu s točko 27 smernic za letalski sektor iz leta 2005 se lahko pomoč za tekoče poslovanje šteje za združljivo samo za letališča v regijah Unije z najmanj ugodnim položajem, tj. tistimi iz člena 107(3)(a) Pogodbe, ter v najbolj oddaljenih regijah in redko poseljenih območjih. Ugotovljeno je bilo, da letališče Zweibrücken ni v nobenem od teh območij, zato se pomoč ne more šteti za združljivo v skladu s točko 27 teh smernic. |
| --- | --- |

(52)

V sklepu o začetku postopka je bilo navedeno, da pomoč za tekoče poslovanje običajno ni združljiva z notranjim trgom in da se lahko samo izjemoma šteje za združljivo pod strogimi pogoji. V skladu s točko 27 smernic za letalski sektor iz leta 2005 se lahko pomoč za tekoče poslovanje šteje za združljivo samo za letališča v regijah Unije z najmanj ugodnim položajem, tj. tistimi iz člena 107(3)(a) Pogodbe, ter v najbolj oddaljenih regijah in redko poseljenih območjih. Ugotovljeno je bilo, da letališče Zweibrücken ni v nobenem od teh območij, zato se pomoč ne more šteti za združljivo v skladu s točko 27 teh smernic.

| (53) | Kar zadeva možnost, da bi se pomoč za tekoče poslovanje štela za združljivo v skladu z oddelkom 4.2 smernic za letalski sektor iz leta 2005, je bilo v sklepu o začetku postopka navedeno, da so merila združljivosti iz tega oddelka podobna tistim iz odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005. Ker je Komisija predhodno sklenila, da pogoji iz odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 niso bili izpolnjeni, je enako sklenila tudi v zvezi s pogoji iz smernic za letalski sektor iz leta 2005. |
| --- | --- |

(53)

Kar zadeva možnost, da bi se pomoč za tekoče poslovanje štela za združljivo v skladu z oddelkom 4.2 smernic za letalski sektor iz leta 2005, je bilo v sklepu o začetku postopka navedeno, da so merila združljivosti iz tega oddelka podobna tistim iz odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005. Ker je Komisija predhodno sklenila, da pogoji iz odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 niso bili izpolnjeni, je enako sklenila tudi v zvezi s pogoji iz smernic za letalski sektor iz leta 2005.

| (54) | V sklepu o začetku postopka je bilo nazadnje ugotovljeno, da so od 31. januarja 2012 pravila iz oddelka 4.2. smernic za letalski sektor iz leta 2005 nadomestile določbe iz okvira o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 (17). To pomeni, da bi vsaka javna finančna sredstva, zajeta v odločbi o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005, ne pa tudi v sklepu o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012, od 31. januarja 2014 naprej morala izpolnjevati zahteve iz oddelka 4.2. smernic za letalski sektor iz leta 2005 in določbe iz okvira o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012. |
| --- | --- |

(54)

V sklepu o začetku postopka je bilo nazadnje ugotovljeno, da so od 31. januarja 2012 pravila iz oddelka 4.2. smernic za letalski sektor iz leta 2005 nadomestile določbe iz okvira o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012 (17). To pomeni, da bi vsaka javna finančna sredstva, zajeta v odločbi o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005, ne pa tudi v sklepu o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012, od 31. januarja 2014 naprej morala izpolnjevati zahteve iz oddelka 4.2. smernic za letalski sektor iz leta 2005 in določbe iz okvira o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2012.

17

Združljivost – smernice za reševanje in prestrukturiranje

Združljivost – smernice za reševanje in prestrukturiranje

| (55) | V sklepu o začetku postopka je bila nazadnje obravnavana morebitna združljivost kapitalskih injekcij na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje (18). Ugotovljeno je bilo, da se letališče, ki je svojo gospodarsko dejavnost začelo opravljati šele leta 2006, lahko šteje za „novo podjetje“ v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje, zato zanj te smernice ne veljajo. Ugotovljeno je bilo tudi, da ni bil predstavljen načrt prestrukturiranja, na podlagi katerega bi se lahko dodelila pomoč. |
| --- | --- |

(55)

V sklepu o začetku postopka je bila nazadnje obravnavana morebitna združljivost kapitalskih injekcij na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje (18). Ugotovljeno je bilo, da se letališče, ki je svojo gospodarsko dejavnost začelo opravljati šele leta 2006, lahko šteje za „novo podjetje“ v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje, zato zanj te smernice ne veljajo. Ugotovljeno je bilo tudi, da ni bil predstavljen načrt prestrukturiranja, na podlagi katerega bi se lahko dodelila pomoč.

18

| (56) | Skladno s tem in na podlagi razpoložljivih informacij je bilo sklenjeno, da se pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena družbi FZG/FGAZ, ne more šteti za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(56)

Skladno s tem in na podlagi razpoložljivih informacij je bilo sklenjeno, da se pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena družbi FZG/FGAZ, ne more šteti za združljivo z notranjim trgom.

3.2   MOREBITNA POMOČ V POVEZAVI Z BANČNIM POSOJILOM IN UDELEŽBA PRI ZDRUŽENIH DENARNIH SREDSTVIH ZVEZNE DEŽELE PORENJE-PFALŠKA

MOREBITNA POMOČ V POVEZAVI Z BANČNIM POSOJILOM IN UDELEŽBA PRI ZDRUŽENIH DENARNIH SREDSTVIH ZVEZNE DEŽELE PORENJE-PFALŠKA

3.2.1   PODROBEN OPIS UKREPA

| (57) | 20. oktobra 2009 je banka Sparkasse Südwestpfalz družbi FZG odobrila posojilo v višini [...] milijonov EUR. Obrestna mera je bila določena na 2,05 % letno do 15. oktobra 2012, po tem datumu pa sta se pogodbeni stranki lahko ponovno pogajali o pogojih. Zvezna dežela Porenje-Pfalška je družbi FZG odobrila 100-odstotno jamstvo za posojilo, ne da bi v zameno zahtevala plačilo ali zavarovanje. |
| --- | --- |

(57)

20. oktobra 2009 je banka Sparkasse Südwestpfalz družbi FZG odobrila posojilo v višini [...] milijonov EUR. Obrestna mera je bila določena na 2,05 % letno do 15. oktobra 2012, po tem datumu pa sta se pogodbeni stranki lahko ponovno pogajali o pogojih. Zvezna dežela Porenje-Pfalška je družbi FZG odobrila 100-odstotno jamstvo za posojilo, ne da bi v zameno zahtevala plačilo ali zavarovanje.

Sparkasse Südwestpfalz

| (58) | Od 26. februarja 2003 je bila družba FGAZ pooblaščena tudi kot udeleženka pri združevanju denarnih sredstev (tj. združevanju sredstev za financiranje), ki ga je vzpostavilo Ministrstvo za finance zvezne dežele Porenje-Pfalška. Združevanje denarnih sredstev je mehanizem ponovnega financiranja, namenjen podjetjem, pri katerih ima zvezna dežela v lasti vsaj 50 % delnic. |
| --- | --- |

(58)

Od 26. februarja 2003 je bila družba FGAZ pooblaščena tudi kot udeleženka pri združevanju denarnih sredstev (tj. združevanju sredstev za financiranje), ki ga je vzpostavilo Ministrstvo za finance zvezne dežele Porenje-Pfalška. Združevanje denarnih sredstev je mehanizem ponovnega financiranja, namenjen podjetjem, pri katerih ima zvezna dežela v lasti vsaj 50 % delnic.

| (59) | Najvišji znesek posojila, ki bi ga podjetje FGAZ lahko pridobilo iz združevanja denarnih sredstev, je bil od 16. januarja 2009 naprej določen na 3,5 milijona EUR, s 1. oktobrom 2009 pa se je povečal na 6 milijonov EUR. Družbi FGAZ ni treba zagotoviti zavarovanja, obrestne mere se določijo na podlagi obrestne mere posojila na odpoklic, posojila pa se odplačajo, kadar je družba FGAZ likvidna. |
| --- | --- |

(59)

Najvišji znesek posojila, ki bi ga podjetje FGAZ lahko pridobilo iz združevanja denarnih sredstev, je bil od 16. januarja 2009 naprej določen na 3,5 milijona EUR, s 1. oktobrom 2009 pa se je povečal na 6 milijonov EUR. Družbi FGAZ ni treba zagotoviti zavarovanja, obrestne mere se določijo na podlagi obrestne mere posojila na odpoklic, posojila pa se odplačajo, kadar je družba FGAZ likvidna.

| (60) | Nemčija je pojasnila, da združevanje denarnih sredstev deluje, kot je opisano v nadaljevanju: družba FGAZ zahteva sredstva iz združenih denarnih sredstev, da bi si zagotovila likvidnost, zvezna dežela pa zagotovi ta sredstva iz združenih denarnih sredstev. Zaračunane obrestne mere temeljijo na tržnih obrestnih merah posojila na odpoklic. Če je bilanca združenih denarnih sredstev negativna, zvezna dežela zagotovi sredstva, tako da v lastnem imenu najame posojila na trgu. Nemčija je nadalje pojasnila, da zvezna dežela pogoje, ki jih pridobi na trgu kapitala, v bistvu prenese na udeležence pri združevanju denarnih sredstev, s čimer udeležencem, tj. podjetjem, v katerih ima zvezna dežela v lasti večino delnic, omogoči, da se ponovno financirajo pod istimi pogoji kot ona sama. |
| --- | --- |

(60)

Nemčija je pojasnila, da združevanje denarnih sredstev deluje, kot je opisano v nadaljevanju: družba FGAZ zahteva sredstva iz združenih denarnih sredstev, da bi si zagotovila likvidnost, zvezna dežela pa zagotovi ta sredstva iz združenih denarnih sredstev. Zaračunane obrestne mere temeljijo na tržnih obrestnih merah posojila na odpoklic. Če je bilanca združenih denarnih sredstev negativna, zvezna dežela zagotovi sredstva, tako da v lastnem imenu najame posojila na trgu. Nemčija je nadalje pojasnila, da zvezna dežela pogoje, ki jih pridobi na trgu kapitala, v bistvu prenese na udeležence pri združevanju denarnih sredstev, s čimer udeležencem, tj. podjetjem, v katerih ima zvezna dežela v lasti večino delnic, omogoči, da se ponovno financirajo pod istimi pogoji kot ona sama.

| (61) | Nemčija je navedla, da je bila bilanca stanja združenih denarnih sredstev družbe FGAZ do maja 2006 vedno pozitivna, šele po tem datumu pa je bila negativna. Nemčija je zagotovila podatke iz Preglednice 5 o bilanci stanja združenih denarnih sredstev družbe FGAZ v obdobju 2006–2009.

  Preglednica 5


  Bilanca stanja združenih denarnih sredstev družbe FGAZ v obdobju 2006–2009









  Leto | Vloge | Umiki | Bilanca stanja na dan 31.12. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | [...] | [...] | [...] |
| 2007 | [...] | [...] | [...] |
| 2008 | [...] | [...] | [...] |
| 2009 | [...] | [...] | [...] |

(61)

Nemčija je navedla, da je bila bilanca stanja združenih denarnih sredstev družbe FGAZ do maja 2006 vedno pozitivna, šele po tem datumu pa je bila negativna. Nemčija je zagotovila podatke iz Preglednice 5 o bilanci stanja združenih denarnih sredstev družbe FGAZ v obdobju 2006–2009.

Preglednica 5

Preglednica 5

Bilanca stanja združenih denarnih sredstev družbe FGAZ v obdobju 2006–2009

Bilanca stanja združenih denarnih sredstev družbe FGAZ v obdobju 2006–2009

Leto

Vloge

Umiki

Bilanca stanja na dan 31.12.

2006

2006

[...]

[...]

[...]

2007

2007

[...]

[...]

[...]

2008

2008

[...]

[...]

[...]

2009

2009

[...]

[...]

[...]

3.2.2   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

3.2.2.1   
  Obstoj pomoči

Obstoj pomoči

| (62) | V sklepu o začetku postopka je bilo najprej ugotovljeno, da sta družbi FZG in FGAZ podjetji v smislu člena 107(1) Pogodbe. Nadalje je bilo ugotovljeno, da se jamstvo in združevanje denarnih sredstev očitno lahko pripišeta državi in zagotovita iz javnih sredstev. Kar zadeva posojilo, so se v sklepu o začetku postopka od Nemčije zahtevale dodatne informacije o tem, ali se odobritev posojila s strani javne banke Sparkasse Südwestpfalz lahko pripiše državi. |
| --- | --- |

(62)

V sklepu o začetku postopka je bilo najprej ugotovljeno, da sta družbi FZG in FGAZ podjetji v smislu člena 107(1) Pogodbe. Nadalje je bilo ugotovljeno, da se jamstvo in združevanje denarnih sredstev očitno lahko pripišeta državi in zagotovita iz javnih sredstev. Kar zadeva posojilo, so se v sklepu o začetku postopka od Nemčije zahtevale dodatne informacije o tem, ali se odobritev posojila s strani javne banke Sparkasse Südwestpfalz lahko pripiše državi.

Sparkasse Südwestpfalz

| (63) | V okviru sklepa o začetku postopka je bil uporabljen preskus udeleženca v tržnem gospodarstvu, da bi se ugotovilo, ali se je s posojilom, jamstvom ali združevanjem denarnih sredstev družbama FZG/FGAZ zagotovila prednost. Ugotovljeno je bilo, da je treba, kar zadeva posojilo in združevanje denarnih sredstev, oceniti, ali sta izpolnjevala pogoje iz sporočila o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008 (19). Ker se informacije o obrestni meri niso zagotovile, je Komisija od Nemčije zahtevala, da predloži vse informacije, potrebne za ocenitev, ali sta posojilo in združevanje denarnih sredstev izpolnjevala pogoje iz sporočila o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008. |
| --- | --- |

(63)

V okviru sklepa o začetku postopka je bil uporabljen preskus udeleženca v tržnem gospodarstvu, da bi se ugotovilo, ali se je s posojilom, jamstvom ali združevanjem denarnih sredstev družbama FZG/FGAZ zagotovila prednost. Ugotovljeno je bilo, da je treba, kar zadeva posojilo in združevanje denarnih sredstev, oceniti, ali sta izpolnjevala pogoje iz sporočila o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008 (19). Ker se informacije o obrestni meri niso zagotovile, je Komisija od Nemčije zahtevala, da predloži vse informacije, potrebne za ocenitev, ali sta posojilo in združevanje denarnih sredstev izpolnjevala pogoje iz sporočila o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008.

19

| (64) | Kar zadeva jamstvo, ki ga je dodelila zvezna dežela Porenje-Pfalška, je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da se je moralo jamstvo ne glede na to, ali je pomenilo državno pomoč ali ne, oceniti v skladu z obvestilom o poroštvu (20). Ker niso bile zagotovljene zadostne informacije, se je v sklepu o začetku postopka od Nemčije zahtevalo, da predloži vse informacije, potrebne za ocenitev jamstva iz obvestila o poroštvu. |
| --- | --- |

(64)

Kar zadeva jamstvo, ki ga je dodelila zvezna dežela Porenje-Pfalška, je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da se je moralo jamstvo ne glede na to, ali je pomenilo državno pomoč ali ne, oceniti v skladu z obvestilom o poroštvu (20). Ker niso bile zagotovljene zadostne informacije, se je v sklepu o začetku postopka od Nemčije zahtevalo, da predloži vse informacije, potrebne za ocenitev jamstva iz obvestila o poroštvu.

20

| (65) | Ob nadaljnjem upoštevanju, da so bili posojilo, jamstvo in združevanje denarnih sredstev na voljo samo družbama FGAZ/FZG, je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da gre za selektivne ukrepe. Menilo se je tudi – kot je bilo v primeru glede javnega financiranja infrastrukture in pomoči za tekoče poslovanje –, da ni mogoče izključiti, da so posojilo, jamstvo in združevanje denarnih sredstev izkrivljali konkurenco. |
| --- | --- |

(65)

Ob nadaljnjem upoštevanju, da so bili posojilo, jamstvo in združevanje denarnih sredstev na voljo samo družbama FGAZ/FZG, je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da gre za selektivne ukrepe. Menilo se je tudi – kot je bilo v primeru glede javnega financiranja infrastrukture in pomoči za tekoče poslovanje –, da ni mogoče izključiti, da so posojilo, jamstvo in združevanje denarnih sredstev izkrivljali konkurenco.

| (66) | Na podlagi razpoložljivih informacij se je v sklepu o začetku postopka skladno s tem zaključilo, da posojilo, javno jamstvo in združevanje denarnih sredstev pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Morebitna združljivost teh ukrepov ni bila ocenjena. |
| --- | --- |

(66)

Na podlagi razpoložljivih informacij se je v sklepu o začetku postopka skladno s tem zaključilo, da posojilo, javno jamstvo in združevanje denarnih sredstev pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Morebitna združljivost teh ukrepov ni bila ocenjena.

3.3   POPUST NA LETALIŠKE PRISTOJBINE ZA LETALSKE PREVOZNIKE RYANAIR, GERMANWINGS IN TUIFly

POPUST NA LETALIŠKE PRISTOJBINE ZA LETALSKE PREVOZNIKE RYANAIR, GERMANWINGS IN TUIFly

3.3.1   PODROBEN OPIS UKREPA

| (67) | Seznam pristojbin, ki ga je predstavila Nemčija, je začel veljati 1. oktobra 2005. V skladu s tem seznamom se pristajalne pristojbine določijo glede na največjo težo zrakoplova pri vzletanju in število potnikov na letalu. Za redne lete z več kot 50 potniki je predviden pavšalni znesek v višini 6 EUR na potnika. Ta pavšalni znesek zajema vse letališke pristojbine, vključno s pristojbino za varovanje, ki znaša 3,58 EUR. |
| --- | --- |

(67)

Seznam pristojbin, ki ga je predstavila Nemčija, je začel veljati 1. oktobra 2005. V skladu s tem seznamom se pristajalne pristojbine določijo glede na največjo težo zrakoplova pri vzletanju in število potnikov na letalu. Za redne lete z več kot 50 potniki je predviden pavšalni znesek v višini 6 EUR na potnika. Ta pavšalni znesek zajema vse letališke pristojbine, vključno s pristojbino za varovanje, ki znaša 3,58 EUR.

| (68) | Na voljo je nekaj popustov, če so izpolnjeni nekateri pogoji:






  (a) | Nove redne povezave: letališče odobri 100-odstotni popust na pristajalne pristojbine, pristojbine za oskrbo zrakoplova in potniške takse za obdobje 12 mesecev za vsakega letalskega prevoznika, ki opravlja prevoz na novi ruti z letališča Zweibrücken, če ta prevoz poleti opravlja dnevno, pozimi pa vsaj trikrat na teden. Če letalski prevoznik zrakoplov parkira na letališču, se 100-odstotni popust lahko podaljša za dodatnih šest mesecev. |
| --- | --- | --- |

(68)

Na voljo je nekaj popustov, če so izpolnjeni nekateri pogoji:

(a)

Nove redne povezave: letališče odobri 100-odstotni popust na pristajalne pristojbine, pristojbine za oskrbo zrakoplova in potniške takse za obdobje 12 mesecev za vsakega letalskega prevoznika, ki opravlja prevoz na novi ruti z letališča Zweibrücken, če ta prevoz poleti opravlja dnevno, pozimi pa vsaj trikrat na teden. Če letalski prevoznik zrakoplov parkira na letališču, se 100-odstotni popust lahko podaljša za dodatnih šest mesecev.

| (b) | Nove čarterske povezave: letališče odobri 100-odstotni popust na pristajalne pristojbine, pristojbine za oskrbo zrakoplova in potniške takse za vsakega letalskega prevoznika, ki na novo opravlja zračni prevoz z letališča Zweibrücken, dokler ne doseže praga 100 000 potnikov; zato za teh prvih 100 000 potnikov pristajalnih pristojbin, pristojbin za oskrbo zrakoplova in potniških taks ni treba plačati. Letalski prevoznik mora prevoze na novo destinacijo poleti opravljati dnevno, pozimi pa vsaj trikrat na teden. Letalskim prevoznikom, ki izpolnjujejo nekatere dodatne pogoje, kot sta povečanje pogostosti storitev za 50–100 % v dveh zaporednih poletjih in doseganje določenega števila potnikov, se za dodatnih 50 000–100 000 potnikov odobri dodaten 100-odstotni popust. |
| --- | --- |

(b)

Nove čarterske povezave: letališče odobri 100-odstotni popust na pristajalne pristojbine, pristojbine za oskrbo zrakoplova in potniške takse za vsakega letalskega prevoznika, ki na novo opravlja zračni prevoz z letališča Zweibrücken, dokler ne doseže praga 100 000 potnikov; zato za teh prvih 100 000 potnikov pristajalnih pristojbin, pristojbin za oskrbo zrakoplova in potniških taks ni treba plačati. Letalski prevoznik mora prevoze na novo destinacijo poleti opravljati dnevno, pozimi pa vsaj trikrat na teden. Letalskim prevoznikom, ki izpolnjujejo nekatere dodatne pogoje, kot sta povečanje pogostosti storitev za 50–100 % v dveh zaporednih poletjih in doseganje določenega števila potnikov, se za dodatnih 50 000–100 000 potnikov odobri dodaten 100-odstotni popust.

3.3.1.1   
  Pristojbine, ki jih je plačal letalski prevoznik Germanwings

Pristojbine, ki jih je plačal letalski prevoznik Germanwings

| (69) | Avgusta/septembra 2006 sta letalski prevoznik Germanwings in družba FZG sklenila pogodbo o vzpostavitvi rute Zweibrücken – Berlin-Schönefeld, ki naj bi začela obratovati septembra 2006. Ta pogodba je predvidevala pristojbine v višini [...] EUR na potnika, ki zajemajo pristajalno in parkirno pristojbino, potniško takso in pristojbino za varovanje. Za prvo leto obratovanja so bile te pristojbine znižane za [...]. Od 16. septembra 2007 naprej je letalski prevoznik Germanwings plačal [...] EUR na potnika, medtem ko je bil ta znesek od 1. januarja 2008 naprej znižan na [...] EUR na potnika. Dne 9. januarja 2011 je letalski prevoznik Germanwings prenehal opravljati zračni prevoz na letališče Zweibrücken in z njega. |
| --- | --- |

(69)

Avgusta/septembra 2006 sta letalski prevoznik Germanwings in družba FZG sklenila pogodbo o vzpostavitvi rute Zweibrücken – Berlin-Schönefeld, ki naj bi začela obratovati septembra 2006. Ta pogodba je predvidevala pristojbine v višini [...] EUR na potnika, ki zajemajo pristajalno in parkirno pristojbino, potniško takso in pristojbino za varovanje. Za prvo leto obratovanja so bile te pristojbine znižane za [...]. Od 16. septembra 2007 naprej je letalski prevoznik Germanwings plačal [...] EUR na potnika, medtem ko je bil ta znesek od 1. januarja 2008 naprej znižan na [...] EUR na potnika. Dne 9. januarja 2011 je letalski prevoznik Germanwings prenehal opravljati zračni prevoz na letališče Zweibrücken in z njega.

3.3.1.2   
  Pristojbine, ki jih je plačal letalski prevoznik TUIFly

Pristojbine, ki jih je plačal letalski prevoznik TUIFly

| (70) | Nemčija je predložila pogodbo med družbo FZG in letalskim prevoznikom TUIFly, po kateri je moral slednji plačati pavšalni znesek v višini [...] EUR na potnika, ki je zajemal vse ustrezne pristojbine. Vendar je zatem trdila, da je bil letalski prevoznik TUIFly oproščen plačila vseh pristojbin za prvih [...] potnikov. Ko je bilo 1. avgusta 2010 doseženo to število potnikov, je letalski prevoznik TUIFly plačal pavšalni znesek v višini [...] na potnika. |
| --- | --- |

(70)

Nemčija je predložila pogodbo med družbo FZG in letalskim prevoznikom TUIFly, po kateri je moral slednji plačati pavšalni znesek v višini [...] EUR na potnika, ki je zajemal vse ustrezne pristojbine. Vendar je zatem trdila, da je bil letalski prevoznik TUIFly oproščen plačila vseh pristojbin za prvih [...] potnikov. Ko je bilo 1. avgusta 2010 doseženo to število potnikov, je letalski prevoznik TUIFly plačal pavšalni znesek v višini [...] na potnika.

3.3.1.3   
  Pristojbine, ki jih je plačal letalski prevoznik Ryanair

Pristojbine, ki jih je plačal letalski prevoznik Ryanair

| (71) | Letalski prevoznik Ryanair je med 28. oktobrom 2008 in 22. septembrom 2009 opravljal zračne prevoze na ruti Zweibrücken – London-Stansted. Za prvo leto obratovanja sta se družba FZG in letalski prevoznik Ryanair dogovorila za znesek v višini [...]. V zameno se je letalski prevoznik Ryanair zavezal, da bo imel vsaj [...] potnikov na leto. Nemčija je trdila, da je letalski prevoznik Ryanair plačal [...]. |
| --- | --- |

(71)

Letalski prevoznik Ryanair je med 28. oktobrom 2008 in 22. septembrom 2009 opravljal zračne prevoze na ruti Zweibrücken – London-Stansted. Za prvo leto obratovanja sta se družba FZG in letalski prevoznik Ryanair dogovorila za znesek v višini [...]. V zameno se je letalski prevoznik Ryanair zavezal, da bo imel vsaj [...] potnikov na leto. Nemčija je trdila, da je letalski prevoznik Ryanair plačal [...].

3.3.1.4   
  Storitve letalskih prevoznikov Germanwings, TUIFly in Ryanair

Storitve letalskih prevoznikov Germanwings, TUIFly in Ryanair

| (72) | Vse pogodbe med družbo FZG in različnimi letalskimi prevozniki vsebujejo oddelek o dodatnih storitvah in pristojbinah. Preglednica 6 prikazuje primerjavo najpomembnejših dodatnih storitev in cen, zaračunanih tem letalskim prevoznikom.

  Preglednica 6


  Dodatne storitve in pristojbine









  Storitev | Cena za letalskega prevoznika TUIFly | Cena za letalskega prevoznika Germanwings | Cena za letalskega prevoznika Ryanair |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zračni zaganjalnik | [...] | [...] | [...] |
| Električna napajalna enota | [...] | [...] | [...] |
| Čiščenje zrakoplova (standardno) | [...] | [...] | [...] |
| Čiščenje zrakoplova (parkiranega čez noč) | [...] | [...] | [...] |
| Razledenitev zrakoplova | [...] | [...] | [...] |
| Razledenitev tekočine in vode | [...] | [...] | [...] |
| Prazna stena za oglaševanje | [...] | [...] | [...] |
| Pult za najem avtomobila | [...] | [...] | [...] |
| Dostop do hangarja za posebno tehnično vzdrževanje | [...] | [...] | [...] |
| Vsaj 4 tiskovne konference na leto | [...] | [...] | [...] |
| Dve potovanji za novinarje na leto v organizaciji letališča | [...] | [...] | [...] |
| Računalnik, tiskalniki, telefoni, faks in oprema proizvajalca SITA | [...] | [...] | [...] |

(72)

Vse pogodbe med družbo FZG in različnimi letalskimi prevozniki vsebujejo oddelek o dodatnih storitvah in pristojbinah. Preglednica 6 prikazuje primerjavo najpomembnejših dodatnih storitev in cen, zaračunanih tem letalskim prevoznikom.

Preglednica 6

Preglednica 6

Dodatne storitve in pristojbine

Dodatne storitve in pristojbine

Storitev

Cena za letalskega prevoznika TUIFly

Cena za letalskega prevoznika Germanwings

Cena za letalskega prevoznika Ryanair

Zračni zaganjalnik

Zračni zaganjalnik

[...]

[...]

[...]

Električna napajalna enota

Električna napajalna enota

[...]

[...]

[...]

Čiščenje zrakoplova (standardno)

Čiščenje zrakoplova (standardno)

[...]

[...]

[...]

Čiščenje zrakoplova (parkiranega čez noč)

Čiščenje zrakoplova (parkiranega čez noč)

[...]

[...]

[...]

Razledenitev zrakoplova

Razledenitev zrakoplova

[...]

[...]

[...]

Razledenitev tekočine in vode

Razledenitev tekočine in vode

[...]

[...]

[...]

Prazna stena za oglaševanje

Prazna stena za oglaševanje

[...]

[...]

[...]

Pult za najem avtomobila

Pult za najem avtomobila

[...]

[...]

[...]

Dostop do hangarja za posebno tehnično vzdrževanje

Dostop do hangarja za posebno tehnično vzdrževanje

[...]

[...]

[...]

Vsaj 4 tiskovne konference na leto

Vsaj 4 tiskovne konference na leto

[...]

[...]

[...]

Dve potovanji za novinarje na leto v organizaciji letališča

Dve potovanji za novinarje na leto v organizaciji letališča

[...]

[...]

[...]

Računalnik, tiskalniki, telefoni, faks in oprema proizvajalca SITA

Računalnik, tiskalniki, telefoni, faks in oprema proizvajalca SITA

[...]

[...]

[...]

3.3.2   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

3.3.2.1   
  Obstoj pomoči

Obstoj pomoči

| (73) | V sklepu o začetku postopka je bilo najprej ugotovljeno, da je družba FZG, ki je različnim letalskim prevoznikom odobrila popust na letališke pristojbine, v celoti v lasti in pod nadzorom države, zato je treba šteti, da so bili ti popusti odobreni iz prej navedenih državnih sredstev. Nadalje se je menilo, da je bila država zelo verjetno vpletena v dejansko sklepanje pogodb z različnimi letalskimi prevozniki in da je moral ustrezni javni nadzorni organ odobriti letališki seznam pristojbin, kar posledično pomeni, da se odobritev popustov na letališke pristojbine različnim letalskim prevoznikom lahko pripiše državi. |
| --- | --- |

(73)

V sklepu o začetku postopka je bilo najprej ugotovljeno, da je družba FZG, ki je različnim letalskim prevoznikom odobrila popust na letališke pristojbine, v celoti v lasti in pod nadzorom države, zato je treba šteti, da so bili ti popusti odobreni iz prej navedenih državnih sredstev. Nadalje se je menilo, da je bila država zelo verjetno vpletena v dejansko sklepanje pogodb z različnimi letalskimi prevozniki in da je moral ustrezni javni nadzorni organ odobriti letališki seznam pristojbin, kar posledično pomeni, da se odobritev popustov na letališke pristojbine različnim letalskim prevoznikom lahko pripiše državi.

| (74) | Da bi se odgovorilo na vprašanje, ali se s popusti zadevnim letalskim prevoznikom daje prednost, je bilo v sklepu o začetku postopka poudarjeno, da je treba oceniti, ali je družba FZG pri odobritvi popustov delovala kot udeleženka v tržnem gospodarstvu. Da bi se ravnalo v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu, je bilo treba dokazati, da je odločitev o odobritvi popustov temeljila na trdni gospodarski logiki in da je prispevala k povečanju donosnosti letališča. Poleg tega prihodki, ki jih letališče ustvari v povezavi s pogodbo z določenim letalskim prevoznikom, ne bi smeli biti nižji od stroškov za zagotavljanje letaliških storitev temu prevozniku. |
| --- | --- |

(74)

Da bi se odgovorilo na vprašanje, ali se s popusti zadevnim letalskim prevoznikom daje prednost, je bilo v sklepu o začetku postopka poudarjeno, da je treba oceniti, ali je družba FZG pri odobritvi popustov delovala kot udeleženka v tržnem gospodarstvu. Da bi se ravnalo v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu, je bilo treba dokazati, da je odločitev o odobritvi popustov temeljila na trdni gospodarski logiki in da je prispevala k povečanju donosnosti letališča. Poleg tega prihodki, ki jih letališče ustvari v povezavi s pogodbo z določenim letalskim prevoznikom, ne bi smeli biti nižji od stroškov za zagotavljanje letaliških storitev temu prevozniku.

| (75) | V sklepu o začetku postopka je bilo ugotovljeno, da nič ne kaže, da je Nemčija pričakovane stroške primerjala s prihodki med trajanjem zadevnih pogodb z letalskimi prevozniki. Nemčija je zagotovila samo srednjeročni poslovni načrt za obdobje 2011–2015. S tega vidika se je v sklepu o začetku postopka dvomilo, da so prihodki, ustvarjeni na podlagi pogodb z letalskimi prevozniki, zadostovali za kritje stroškov, povezanih z zagotavljanjem letaliških storitev le-tem. Ugotovljeno je bilo, da je družba FZG, odkar je začela opravljati svojo gospodarsko dejavnost, ustvarjala vedno večje izgube in da pogodbe niso vsebovale običajne pogodbene klavzule, ki bi družbi FZG omogočila zahtevati vračilo popustov, če bi se letalski prevozniki odločili prenehati opravljati svojo dejavnost na letališču Zweibrücken. |
| --- | --- |

(75)

V sklepu o začetku postopka je bilo ugotovljeno, da nič ne kaže, da je Nemčija pričakovane stroške primerjala s prihodki med trajanjem zadevnih pogodb z letalskimi prevozniki. Nemčija je zagotovila samo srednjeročni poslovni načrt za obdobje 2011–2015. S tega vidika se je v sklepu o začetku postopka dvomilo, da so prihodki, ustvarjeni na podlagi pogodb z letalskimi prevozniki, zadostovali za kritje stroškov, povezanih z zagotavljanjem letaliških storitev le-tem. Ugotovljeno je bilo, da je družba FZG, odkar je začela opravljati svojo gospodarsko dejavnost, ustvarjala vedno večje izgube in da pogodbe niso vsebovale običajne pogodbene klavzule, ki bi družbi FZG omogočila zahtevati vračilo popustov, če bi se letalski prevozniki odločili prenehati opravljati svojo dejavnost na letališču Zweibrücken.

| (76) | V sklepu o začetku postopka se je menilo tudi, da če bi letališče Zweibrücken delovalo kot udeleženec v tržnem gospodarstvu, bi moralo razmisliti, ali zaprtje letališča terja manj stroškov kot nadaljevanje z njegovim obratovanjem. Od Nemčije se je zahtevalo, da zagotovi informacije o stroških zaprtja letališča v primerjavi s stroški nadaljevanja z njegovim obratovanjem. Nazadnje je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da so popusti vključevali pristojbine za varovanje, ki jih je morala družba FZG plačati varnostni službi. Ugotovljeno je bilo, da je vsak znesek, zaračunan letalskim prevoznikom, ki družbi FZG niso omogočili, da bi zahtevala vračilo teh stroškov, za letalske prevoznike pomenil prednost. V sklepu o začetku postopka se je resno dvomilo o skladnosti popustov, odobrenih različnim letalskim prevoznikom na podlagi načela udeleženca v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(76)

V sklepu o začetku postopka se je menilo tudi, da če bi letališče Zweibrücken delovalo kot udeleženec v tržnem gospodarstvu, bi moralo razmisliti, ali zaprtje letališča terja manj stroškov kot nadaljevanje z njegovim obratovanjem. Od Nemčije se je zahtevalo, da zagotovi informacije o stroških zaprtja letališča v primerjavi s stroški nadaljevanja z njegovim obratovanjem. Nazadnje je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da so popusti vključevali pristojbine za varovanje, ki jih je morala družba FZG plačati varnostni službi. Ugotovljeno je bilo, da je vsak znesek, zaračunan letalskim prevoznikom, ki družbi FZG niso omogočili, da bi zahtevala vračilo teh stroškov, za letalske prevoznike pomenil prednost. V sklepu o začetku postopka se je resno dvomilo o skladnosti popustov, odobrenih različnim letalskim prevoznikom na podlagi načela udeleženca v tržnem gospodarstvu.

| (77) | Ob upoštevanju, da so letalski prevozniki svojo dejavnost opravljali na konkurenčnem trgu in da bi jim vsaka prednost, ki jim je bila zagotovljena, omogočila okrepiti svoj položaj na trgu, je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da je popust na pristojbine najverjetneje vplival na trgovino med državami članicami in da je ali bi lahko izkrivljal konkurenco. |
| --- | --- |

(77)

Ob upoštevanju, da so letalski prevozniki svojo dejavnost opravljali na konkurenčnem trgu in da bi jim vsaka prednost, ki jim je bila zagotovljena, omogočila okrepiti svoj položaj na trgu, je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da je popust na pristojbine najverjetneje vplival na trgovino med državami članicami in da je ali bi lahko izkrivljal konkurenco.

| (78) | V sklepu o začetku postopka je bilo predhodno sklenjeno, da znižane pristojbine pomenijo državno pomoč zadevnim letalskim prevoznikom (Germanwings, TUIFly in Ryanair). |
| --- | --- |

(78)

V sklepu o začetku postopka je bilo predhodno sklenjeno, da znižane pristojbine pomenijo državno pomoč zadevnim letalskim prevoznikom (Germanwings, TUIFly in Ryanair).

3.3.2.2   
  Združljivost

Združljivost

| (79) | V sklepu o začetku postopka se je ocenilo, ali bi bilo mogoče znižane pristojbine šteti za združljivo zagonsko pomoč na podlagi oddelka 5 smernic za letalski sektor iz leta 2005. Komisija je v svoji oceni dvomila, da so izpolnjeni različni pogoji za združljivost zagonske pomoči. |
| --- | --- |

(79)

V sklepu o začetku postopka se je ocenilo, ali bi bilo mogoče znižane pristojbine šteti za združljivo zagonsko pomoč na podlagi oddelka 5 smernic za letalski sektor iz leta 2005. Komisija je v svoji oceni dvomila, da so izpolnjeni različni pogoji za združljivost zagonske pomoči.

| (80) | Zlasti je bilo v sklepu o začetku postopka navedeno, da:






  (a) | se dvomi, da znižane pristojbine izpolnjujejo pogoje iz točke 79(c) smernic za letalski sektor iz leta 2005, ker ni jasno, ali in kako so popusti povezani s povečanjem števila potnikov; |
| --- | --- | --- |

(80)

Zlasti je bilo v sklepu o začetku postopka navedeno, da:

(a)

se dvomi, da znižane pristojbine izpolnjujejo pogoje iz točke 79(c) smernic za letalski sektor iz leta 2005, ker ni jasno, ali in kako so popusti povezani s povečanjem števila potnikov;

| (b) | se dvomi, da znižane pristojbine izpolnjujejo pogoje iz točke 79(d) smernic za letalski sektor iz leta 2005, ker ni jasno, ali so popusti degresivni in časovno omejeni; |
| --- | --- |

(b)

se dvomi, da znižane pristojbine izpolnjujejo pogoje iz točke 79(d) smernic za letalski sektor iz leta 2005, ker ni jasno, ali so popusti degresivni in časovno omejeni;

| (c) | se dvomi, da znižane pristojbine izpolnjujejo pogoje iz točke 79(e) smernic za letalski sektor iz leta 2005, ker ni jasno, katere stroške krijejo; |
| --- | --- |

(c)

se dvomi, da znižane pristojbine izpolnjujejo pogoje iz točke 79(e) smernic za letalski sektor iz leta 2005, ker ni jasno, katere stroške krijejo;

| (d) | se dvomi, da znižane pristojbine izpolnjujejo pogoje iz točke 79(f) smernic za letalski sektor iz leta 2005, ker se zdi, da ukrep ni povezan z upravičenimi stroški; |
| --- | --- |

(d)

se dvomi, da znižane pristojbine izpolnjujejo pogoje iz točke 79(f) smernic za letalski sektor iz leta 2005, ker se zdi, da ukrep ni povezan z upravičenimi stroški;

| (e) | se dvomi, da znižane pristojbine izpolnjujejo pogoje iz točke 79(h) smernic za letalski sektor iz leta 2005, ker ni dokazov, da je družba FZG javno objavila svojo namero o odobritvi popustov in da je popuste ponudila tudi drugim letalskim prevoznikom; |
| --- | --- |

(e)

se dvomi, da znižane pristojbine izpolnjujejo pogoje iz točke 79(h) smernic za letalski sektor iz leta 2005, ker ni dokazov, da je družba FZG javno objavila svojo namero o odobritvi popustov in da je popuste ponudila tudi drugim letalskim prevoznikom;

| (f) | se dvomi, da znižane pristojbine izpolnjujejo pogoje iz točke 79(i) smernic za letalski sektor iz leta 2005, ker ni na voljo nobenega poslovnega načrta o donosnosti rut, ki so prejele pomoč, in ni jasno, ali so popusti vplivali na konkurenčne rute; |
| --- | --- |

(f)

se dvomi, da znižane pristojbine izpolnjujejo pogoje iz točke 79(i) smernic za letalski sektor iz leta 2005, ker ni na voljo nobenega poslovnega načrta o donosnosti rut, ki so prejele pomoč, in ni jasno, ali so popusti vplivali na konkurenčne rute;

| (g) | se dvomi, da znižane pristojbine izpolnjujejo pogoje iz točke 79(j) smernic za letalski sektor iz leta 2005, ker ni dokazov, da je bil sestavljen zahtevani seznam; |
| --- | --- |

(g)

se dvomi, da znižane pristojbine izpolnjujejo pogoje iz točke 79(j) smernic za letalski sektor iz leta 2005, ker ni dokazov, da je bil sestavljen zahtevani seznam;

| (h) | se dvomi, da znižane pristojbine izpolnjujejo pogoje iz točk 79(k) in (l) smernic za letalski sektor iz leta 2005; ter |
| --- | --- |

(h)

se dvomi, da znižane pristojbine izpolnjujejo pogoje iz točk 79(k) in (l) smernic za letalski sektor iz leta 2005; ter

| (i) | se dvomi, da znižane pristojbine izpolnjujejo pogoje iz točke 80 smernic za letalski sektor iz leta 2005, ker ni jasno, ali so se znižane pristojbine seštevale z drugimi vrstami pomoči. |
| --- | --- |

(i)

se dvomi, da znižane pristojbine izpolnjujejo pogoje iz točke 80 smernic za letalski sektor iz leta 2005, ker ni jasno, ali so se znižane pristojbine seštevale z drugimi vrstami pomoči.

| (81) | Komisija je predhodno sklenila, da se znižane pristojbine ne morejo šteti za združljive z zagonsko pomočjo, ker ne izpolnjujejo pogojev iz oddelka 5 smernic za letalski sektor iz leta 2005. |
| --- | --- |

(81)

Komisija je predhodno sklenila, da se znižane pristojbine ne morejo šteti za združljive z zagonsko pomočjo, ker ne izpolnjujejo pogojev iz oddelka 5 smernic za letalski sektor iz leta 2005.

3.4   POGODBI O TRŽENJU, SKLENJENI Z LETALSKIM PREVOZNIKOM RYANAIR IN DRUŽBO AMS

POGODBI O TRŽENJU, SKLENJENI Z LETALSKIM PREVOZNIKOM RYANAIR IN DRUŽBO AMS

3.4.1   PODROBEN OPIS UKREPA

| (82) | Z letalskim prevoznikom Ryanair in njegovo hčerinsko družbo AMS sta bili sklenjeni dve pogodbi o trženju. Po prvi pogodbi, sklenjeni med letalskim prevoznikom Ryanair in družbo FZG, je slednja letalskemu prevozniku Ryanair za različne dejavnosti trženja, ki jih je ta izvedel, plačala [...] EUR. |
| --- | --- |

(82)

Z letalskim prevoznikom Ryanair in njegovo hčerinsko družbo AMS sta bili sklenjeni dve pogodbi o trženju. Po prvi pogodbi, sklenjeni med letalskim prevoznikom Ryanair in družbo FZG, je slednja letalskemu prevozniku Ryanair za različne dejavnosti trženja, ki jih je ta izvedel, plačala [...] EUR.

| (83) | Druga pogodba je bila sklenjena 6. oktobra 2008 med zvezno deželo Porenje-Pfalška, ki jo zastopa Ministrstvo za gospodarstvo, promet, kmetijstvo in vinogradništvo, in družbo AMS. Družbi FGAZ in FZG nista stranki v tej pogodbi. Družba AMS je po pogodbi zagotavljala nekatere dejavnosti trženja, kot so vstavljanje povezav s spletnimi mesti, ki jih je določila zvezna dežela, in kratkih besedil o zvezni deželi Porenje-Pfalška na spletno mesto letalskega prevoznika Ryanair. V prvem letu je zvezna dežela družbi AMS plačala skupaj [...] EUR, v drugem letu pa naj bi se storitve zmanjšale in bi morala zvezna dežela plačati [...] EUR. |
| --- | --- |

(83)

Druga pogodba je bila sklenjena 6. oktobra 2008 med zvezno deželo Porenje-Pfalška, ki jo zastopa Ministrstvo za gospodarstvo, promet, kmetijstvo in vinogradništvo, in družbo AMS. Družbi FGAZ in FZG nista stranki v tej pogodbi. Družba AMS je po pogodbi zagotavljala nekatere dejavnosti trženja, kot so vstavljanje povezav s spletnimi mesti, ki jih je določila zvezna dežela, in kratkih besedil o zvezni deželi Porenje-Pfalška na spletno mesto letalskega prevoznika Ryanair. V prvem letu je zvezna dežela družbi AMS plačala skupaj [...] EUR, v drugem letu pa naj bi se storitve zmanjšale in bi morala zvezna dežela plačati [...] EUR.

| (84) | Ker je letalski prevoznik Ryanair zračni prevoz na letališče Zweibrücken in z njega prenehal opravljati po manj kot enem letu, se je pogodba o storitvah trženja za drugo leto sčasoma prekinila, cena za prvo leto pa se je glede na dogovorjeno ceno zmanjšala na [...]. Skratka, zvezna dežela Porenje-Pfalška je družbi AMS za storitve trženja plačala skupaj 320 833 EUR. Zdi se, da je družba AMS izvedla vse dogovorjene dejavnosti. |
| --- | --- |

(84)

Ker je letalski prevoznik Ryanair zračni prevoz na letališče Zweibrücken in z njega prenehal opravljati po manj kot enem letu, se je pogodba o storitvah trženja za drugo leto sčasoma prekinila, cena za prvo leto pa se je glede na dogovorjeno ceno zmanjšala na [...]. Skratka, zvezna dežela Porenje-Pfalška je družbi AMS za storitve trženja plačala skupaj 320 833 EUR. Zdi se, da je družba AMS izvedla vse dogovorjene dejavnosti.

3.4.2   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

3.4.2.1   
  Obstoj pomoči

Obstoj pomoči

| (85) | V sklepu o začetku postopka je bilo najprej ugotovljeno, da plačila, ki jih je zvezna dežela Porenje-Pfalška izplačala družbi AMS/letalskemu prevozniku Ryanair, vključujejo državna sredstva in se lahko pripišejo državi. Če je navedena cena, ki jo je plačala zvezna dežela Porenje-Pfalška, presegla ekonomsko vrednost storitev družbe AMS/letalskega prevoznika Ryanair, to pomeni izgubo državnih sredstev. |
| --- | --- |

(85)

V sklepu o začetku postopka je bilo najprej ugotovljeno, da plačila, ki jih je zvezna dežela Porenje-Pfalška izplačala družbi AMS/letalskemu prevozniku Ryanair, vključujejo državna sredstva in se lahko pripišejo državi. Če je navedena cena, ki jo je plačala zvezna dežela Porenje-Pfalška, presegla ekonomsko vrednost storitev družbe AMS/letalskega prevoznika Ryanair, to pomeni izgubo državnih sredstev.

| (86) | Da bi Komisija ocenila, ali se je s pogodbama o storitvah trženja družbi AMS/letalskemu prevozniku Ryanair zagotovila prednost, je morala uporabiti načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu. Ugotovila je, da je na letališču Zweibrücken samo letalski prevoznik Ryanair prejel tolikšno podporo za trženje, da plačila očitno niso bila pogojena z tržnimi ukrepi, ki imajo izmerljiv učinek (kot je povečanje številka potnikov), in da ni znano, ali je zvezna dežela Porenje-Pfalška imela nadzor nad zagotavljanjem storitev trženja s strani družbe AMS/letalskega prevoznika Ryanair. V sklepu o začetku postopka je bilo ugotovljeno tudi, da je pogodba o storitvah trženja tesno povezana z ruto Zweibrücken – London-Stansted, tako da se lahko šteje za spodbudo za navedeno novo ruto, ki jo je letalski prevoznik Ryanair vzpostavil oktobra 2008. Ob upoštevanju, da je letalski prevoznik Ryanair neposredno koristil dejavnosti trženja, je bilo sklenjeno, da bi moral kriti vsaj del s tem povezanih stroškov. Komisija je dvomila, ali je zvezna dežela Porenje-Pfalška delovala kot udeleženka v tržnem gospodarstvu in s tem družbi AMS/letalskemu prevozniku Ryanair zagotovila prednost. |
| --- | --- |

(86)

Da bi Komisija ocenila, ali se je s pogodbama o storitvah trženja družbi AMS/letalskemu prevozniku Ryanair zagotovila prednost, je morala uporabiti načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu. Ugotovila je, da je na letališču Zweibrücken samo letalski prevoznik Ryanair prejel tolikšno podporo za trženje, da plačila očitno niso bila pogojena z tržnimi ukrepi, ki imajo izmerljiv učinek (kot je povečanje številka potnikov), in da ni znano, ali je zvezna dežela Porenje-Pfalška imela nadzor nad zagotavljanjem storitev trženja s strani družbe AMS/letalskega prevoznika Ryanair. V sklepu o začetku postopka je bilo ugotovljeno tudi, da je pogodba o storitvah trženja tesno povezana z ruto Zweibrücken – London-Stansted, tako da se lahko šteje za spodbudo za navedeno novo ruto, ki jo je letalski prevoznik Ryanair vzpostavil oktobra 2008. Ob upoštevanju, da je letalski prevoznik Ryanair neposredno koristil dejavnosti trženja, je bilo sklenjeno, da bi moral kriti vsaj del s tem povezanih stroškov. Komisija je dvomila, ali je zvezna dežela Porenje-Pfalška delovala kot udeleženka v tržnem gospodarstvu in s tem družbi AMS/letalskemu prevozniku Ryanair zagotovila prednost.

| (87) | Ker je bila podpora za trženje odobrena samo družbi AMS/letalskemu prevozniku Ryanair, je bilo jasno, da je ukrep selektiven. Iz istih razlogov, izpostavljenih v zvezi z znižanimi letališkimi pristojbinami, je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno tudi, da je ukrep vplival na trgovino med državami članicami in da je ali bi lahko izkrivljal konkurenco. Skladno s tem je bilo sklenjeno, da podpora za trženje pomeni pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(87)

Ker je bila podpora za trženje odobrena samo družbi AMS/letalskemu prevozniku Ryanair, je bilo jasno, da je ukrep selektiven. Iz istih razlogov, izpostavljenih v zvezi z znižanimi letališkimi pristojbinami, je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno tudi, da je ukrep vplival na trgovino med državami članicami in da je ali bi lahko izkrivljal konkurenco. Skladno s tem je bilo sklenjeno, da podpora za trženje pomeni pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

3.4.2.2   
  Združljivost

Združljivost

| (88) | V sklepu o začetku postopka je bilo ocenjeno, ali bi bilo podporo za trženje, odobreno družbi AMS/letalskemu prevozniku Ryanair, mogoče šteti za združljivo zagonsko pomoč na podlagi oddelka 5 smernic za letalski sektor iz leta 2005. Komisija je v svoji oceni dvomila, da so bili izpolnjeni različni pogoji za združljivost zagonske pomoči. Razlogi so bili v bistvu enaki kot tisti iz uvodne izjave 80 tega sklepa o združljivosti znižanih pristojbin. Skladno s tem je Komisija sklenila, da podpora za trženje ne pomeni združljive zagonske pomoči. |
| --- | --- |

(88)

V sklepu o začetku postopka je bilo ocenjeno, ali bi bilo podporo za trženje, odobreno družbi AMS/letalskemu prevozniku Ryanair, mogoče šteti za združljivo zagonsko pomoč na podlagi oddelka 5 smernic za letalski sektor iz leta 2005. Komisija je v svoji oceni dvomila, da so bili izpolnjeni različni pogoji za združljivost zagonske pomoči. Razlogi so bili v bistvu enaki kot tisti iz uvodne izjave 80 tega sklepa o združljivosti znižanih pristojbin. Skladno s tem je Komisija sklenila, da podpora za trženje ne pomeni združljive zagonske pomoči.

4.   PRIPOMBE NEMČIJE

PRIPOMBE NEMČIJE

4.1   JAVNO FINANCIRANJE LETALIŠČA ZWEIBRÜCKEN S STRANI ZVEZNE DEŽELE PORENJE-PFALŠKA IN DRUŽBE ZEF

JAVNO FINANCIRANJE LETALIŠČA ZWEIBRÜCKEN S STRANI ZVEZNE DEŽELE PORENJE-PFALŠKA IN DRUŽBE ZEF

4.1.1   INFRASTRUKTURA

4.1.1.1   
  Obstoj pomoči

Obstoj pomoči

Gospodarska dejavnost in prednost

Gospodarska dejavnost in prednost

| (89) | Nemški organi so najprej opozorili, da se ne strinjajo z mnenjem Komisije, da je gradnja letališke infrastrukture gospodarska dejavnost. Nemčija je izpostavila, da se Komisija v glavnem sklicuje na sodbo Splošnega sodišča v zadevi letališče Leipzig-Halle, in ugotovila, da Sodišče pritožbo na to sodbo še obravnava, zato se je vzdržala mnenja, dokler odločitev Sodišča ni znana. |
| --- | --- |

(89)

Nemški organi so najprej opozorili, da se ne strinjajo z mnenjem Komisije, da je gradnja letališke infrastrukture gospodarska dejavnost. Nemčija je izpostavila, da se Komisija v glavnem sklicuje na sodbo Splošnega sodišča v zadevi letališče Leipzig-Halle, in ugotovila, da Sodišče pritožbo na to sodbo še obravnava, zato se je vzdržala mnenja, dokler odločitev Sodišča ni znana.

| (90) | Drugič, nemški organi so trdili, da pravila o državni pomoči niso veljala za nobeno infrastrukturno naložbo, izvedeno pred letom 2006, ko je letališče Zweibrücken začelo opravljati svojo gospodarsko dejavnost. Do leta 2006 se je letališče uporabljalo samo za namene splošnega in vojaškega letalstva, pri čemer so nemški organi trdili, da zagotavljanje letaliških storitev za te namene ne pomeni gospodarske dejavnosti. Na splošno se je trdilo, da zaradi manjšega obsega dejavnosti na letališču Zweibrücken do leta 2006 (do leta 2006 ni bilo nikoli več kot 30 000 potnikov na leto), nobeno javno financiranje ni izkrivljalo oziroma ni moglo izkrivljati konkurence in ni vplivalo na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(90)

Drugič, nemški organi so trdili, da pravila o državni pomoči niso veljala za nobeno infrastrukturno naložbo, izvedeno pred letom 2006, ko je letališče Zweibrücken začelo opravljati svojo gospodarsko dejavnost. Do leta 2006 se je letališče uporabljalo samo za namene splošnega in vojaškega letalstva, pri čemer so nemški organi trdili, da zagotavljanje letaliških storitev za te namene ne pomeni gospodarske dejavnosti. Na splošno se je trdilo, da zaradi manjšega obsega dejavnosti na letališču Zweibrücken do leta 2006 (do leta 2006 ni bilo nikoli več kot 30 000 potnikov na leto), nobeno javno financiranje ni izkrivljalo oziroma ni moglo izkrivljati konkurence in ni vplivalo na trgovino med državami članicami.

| (91) | Tretjič, nemški organi so trdili, da večina naložb, podprtih z javnimi nepovratnimi sredstvi, spadajo v pristojnost javne politike. Poudarjeno je bilo, da je bila večina naložb potrebnih, da bi se zagotovile varne operacije na letališču (zlasti po odredbi ustreznega nadzornega organa za varnost in pritožbah pilotnega združenja „Cockpit“). Zato se je štelo, da vsi ukrepi, povezani z zagotavljanjem varnih operacij na letališču, spadajo v pristojnost javne politike. |
| --- | --- |

(91)

Tretjič, nemški organi so trdili, da večina naložb, podprtih z javnimi nepovratnimi sredstvi, spadajo v pristojnost javne politike. Poudarjeno je bilo, da je bila večina naložb potrebnih, da bi se zagotovile varne operacije na letališču (zlasti po odredbi ustreznega nadzornega organa za varnost in pritožbah pilotnega združenja „Cockpit“). Zato se je štelo, da vsi ukrepi, povezani z zagotavljanjem varnih operacij na letališču, spadajo v pristojnost javne politike.

| (92) | Nemčija je odločno nasprotovala mnenju, da se z vsakim ukrepom, ki je v pristojnosti javne politike, lahko, četudi samo delno, zadevnemu letališču daje prednost, če se ta finančna sredstva ne dodelijo na nediskriminacijski način vsem drugim letališčem v državi članici. Nemčija je trdila, da finančna sredstva za ukrepe, ki so v pristojnosti javne politike, ne pomenijo državne pomoči, ne glede na to, ali mora stroške takih ukrepov kriti samo eno ali vsa letališča. V zvezi s tem bi si morali enotno razlagati pojem „pristojnost javne politike“, zlasti ker države članice ta pojem opredeljujejo različno. |
| --- | --- |

(92)

Nemčija je odločno nasprotovala mnenju, da se z vsakim ukrepom, ki je v pristojnosti javne politike, lahko, četudi samo delno, zadevnemu letališču daje prednost, če se ta finančna sredstva ne dodelijo na nediskriminacijski način vsem drugim letališčem v državi članici. Nemčija je trdila, da finančna sredstva za ukrepe, ki so v pristojnosti javne politike, ne pomenijo državne pomoči, ne glede na to, ali mora stroške takih ukrepov kriti samo eno ali vsa letališča. V zvezi s tem bi si morali enotno razlagati pojem „pristojnost javne politike“, zlasti ker države članice ta pojem opredeljujejo različno.

| (93) | Nemčija je predložila seznam naložb, ki so bile v okviru pristojnosti javne politike izvedene v obdobju 2006–2009 (za primerjavo je skupna naložba v tem obdobju znašala 22 476 812 EUR).

  Preglednica 7


  Pregled stroškov, ki spadajo v pristojnost javne politike in ki jih je predložila Nemčija
   (21) | Ukrepi | Stroški | Skupni stroški |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | [...] | [...] | [...] |
| 2007 | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| 2008 | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| 2009 | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| Skupni seštevek | 19 707 315 EUR |

(93)

Nemčija je predložila seznam naložb, ki so bile v okviru pristojnosti javne politike izvedene v obdobju 2006–2009 (za primerjavo je skupna naložba v tem obdobju znašala 22 476 812 EUR).

Preglednica 7

Preglednica 7

Pregled stroškov, ki spadajo v pristojnost javne politike in ki jih je predložila Nemčija
   (21)

Pregled stroškov, ki spadajo v pristojnost javne politike in ki jih je predložila Nemčija

21

Ukrepi

Stroški

Skupni stroški

2006

2006

[...]

[...]

[...]

2007

2007

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2008

2008

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2009

2009

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Skupni seštevek

Skupni seštevek

19 707 315 EUR

19 707 315 EUR

| (94) | Nemčija je pojasnila, da je po njenem mnenju zagotavljanje ukrepov letališke varnosti skladno s členom 8 zakona o varnosti letalstva (Luftsicherheitsgesetz) (v nadaljnjem besedilu: zakon o varnosti letalstva), ukrepov v zvezi z operativno varnostjo, ukrepov za nadzor zračnega prometa in za varnost v zračnem prometu skladno s členom 27c(2) zakona o zračnem prometu (Luftverkehrsgesetz) (v nadaljnjem besedilu: zakon o zračnem prometu), meteoroloških storitev in gasilskih storitev v pristojnosti javne politike, ne glede na to, ali spada med naložbe ali operativne stroške. |
| --- | --- |

(94)

Nemčija je pojasnila, da je po njenem mnenju zagotavljanje ukrepov letališke varnosti skladno s členom 8 zakona o varnosti letalstva (Luftsicherheitsgesetz) (v nadaljnjem besedilu: zakon o varnosti letalstva), ukrepov v zvezi z operativno varnostjo, ukrepov za nadzor zračnega prometa in za varnost v zračnem prometu skladno s členom 27c(2) zakona o zračnem prometu (Luftverkehrsgesetz) (v nadaljnjem besedilu: zakon o zračnem prometu), meteoroloških storitev in gasilskih storitev v pristojnosti javne politike, ne glede na to, ali spada med naložbe ali operativne stroške.

| (95) | Nemčija je glede nadzora zračnega prometa in ukrepov za varnost v zračnem prometu trdila, da je treba financiranje teh dejavnosti obravnavati v smislu člena 27c(2) zakona o zračnem prometu. Ta določba razlikuje med nekaterimi letališči, pri katerih se financiranje teh varnostnih ukrepov na zvezni ravni šteje za nujno zaradi varnosti in prometne politike, ter regionalnimi letališči, pri katerih se taki ukrepi z zveznega vidika ne štejejo za zelo nujne. Zato je upravičeno, da zvezna dežela javno financira nadzor zračnega prometa in varnostne ukrepe na regionalnih letališčih, kot je letališče Zweibrücken, ker bi sicer moralo slednje te stroške kriti samo. Financiranje ukrepov za nadzor zračnega prometa in za varnost v zračnem prometu spada v pristojnost javne politike v vseh primerih, ne glede na to, ali ga zagotavlja neposredno država na zvezni ravni ali zvezne dežele. |
| --- | --- |

(95)

Nemčija je glede nadzora zračnega prometa in ukrepov za varnost v zračnem prometu trdila, da je treba financiranje teh dejavnosti obravnavati v smislu člena 27c(2) zakona o zračnem prometu. Ta določba razlikuje med nekaterimi letališči, pri katerih se financiranje teh varnostnih ukrepov na zvezni ravni šteje za nujno zaradi varnosti in prometne politike, ter regionalnimi letališči, pri katerih se taki ukrepi z zveznega vidika ne štejejo za zelo nujne. Zato je upravičeno, da zvezna dežela javno financira nadzor zračnega prometa in varnostne ukrepe na regionalnih letališčih, kot je letališče Zweibrücken, ker bi sicer moralo slednje te stroške kriti samo. Financiranje ukrepov za nadzor zračnega prometa in za varnost v zračnem prometu spada v pristojnost javne politike v vseh primerih, ne glede na to, ali ga zagotavlja neposredno država na zvezni ravni ali zvezne dežele.

| (96) | Poleg tega po mnenju Nemčije stroški gasilske službe niso urejeni na zvezni ravni, ampak spadajo v pristojnost zveznih dežel, zaradi česar država ne financira gasilske službe na vseh letališčih. Nemčija je trdila, da za različno obravnavanje obstajajo zgodovinski in objektivni razlogi. Zlasti manjša regionalna letališča zaradi narave letališke dejavnosti ne morejo kriti visokih fiksnih stroškov gasilske službe, zato jih krije zadevna zvezna dežela. |
| --- | --- |

(96)

Poleg tega po mnenju Nemčije stroški gasilske službe niso urejeni na zvezni ravni, ampak spadajo v pristojnost zveznih dežel, zaradi česar država ne financira gasilske službe na vseh letališčih. Nemčija je trdila, da za različno obravnavanje obstajajo zgodovinski in objektivni razlogi. Zlasti manjša regionalna letališča zaradi narave letališke dejavnosti ne morejo kriti visokih fiksnih stroškov gasilske službe, zato jih krije zadevna zvezna dežela.

| (97) | Kar zadeva prenovo vzletno-pristajalne steze, je Nemčija trdila, da zadevni ukrepi spadajo v pristojnost javne politike, ker so bili nujno potrebni za zagotovitev varne uporabe letališča Zweibrücken. V zvezi s tem je trdila, da letališča ne bi bilo mogoče uporabiti niti za vojaške namene. Zato je bila potrebna prenova, da bi se zagotovilo, da bi bila vojaška uporaba in splošno letalstvo sploh mogoča. Posledično Nemčija trdi, da stroški prenove niso izključno povezani s komercialnim letalstvom. |
| --- | --- |

(97)

Kar zadeva prenovo vzletno-pristajalne steze, je Nemčija trdila, da zadevni ukrepi spadajo v pristojnost javne politike, ker so bili nujno potrebni za zagotovitev varne uporabe letališča Zweibrücken. V zvezi s tem je trdila, da letališča ne bi bilo mogoče uporabiti niti za vojaške namene. Zato je bila potrebna prenova, da bi se zagotovilo, da bi bila vojaška uporaba in splošno letalstvo sploh mogoča. Posledično Nemčija trdi, da stroški prenove niso izključno povezani s komercialnim letalstvom.

| (98) | V zvezi s tem je Nemčija trdila, da je vrsto prenove in stroške, povezane z njo, narekovala vojaška zgodovina letališča. Po njenem mnenju je gradnja predstavljala nekatere nevarnosti, ker ni bilo mogoče izključiti prisotnosti neeksplodiranih bomb iz časa vojne. Dejansko sta bili med prenovo očitno odstranjeni dve neeksplodirani bombi. |
| --- | --- |

(98)

V zvezi s tem je Nemčija trdila, da je vrsto prenove in stroške, povezane z njo, narekovala vojaška zgodovina letališča. Po njenem mnenju je gradnja predstavljala nekatere nevarnosti, ker ni bilo mogoče izključiti prisotnosti neeksplodiranih bomb iz časa vojne. Dejansko sta bili med prenovo očitno odstranjeni dve neeksplodirani bombi.

| (99) | Sicer je prenova med drugim vključevala prilagoditev vzletno-pristajalne steze po širini sodobnim standardom, obnovo drenaže, namestitev luči in zaščitnih luči, oznak, zagotovitev zasilne oskrbe z energijo iz vzporednega omrežja ter podaljšanje ograje in vozne steze. Prenovo, povezano z lučmi, oznakami in dvigom vzletno-pristajalne steze, je na podlagi pritožb zahtevalo pilotno združenje „Cockpit“. Drugi bistveni del prenove je zajemal reorganizacijo letališke varnosti, vključno z novimi ograjami, vrati, video nadzorom in interfonom, namestitev drsnih vrat, kabelskih kanalov itd. |
| --- | --- |

(99)

Sicer je prenova med drugim vključevala prilagoditev vzletno-pristajalne steze po širini sodobnim standardom, obnovo drenaže, namestitev luči in zaščitnih luči, oznak, zagotovitev zasilne oskrbe z energijo iz vzporednega omrežja ter podaljšanje ograje in vozne steze. Prenovo, povezano z lučmi, oznakami in dvigom vzletno-pristajalne steze, je na podlagi pritožb zahtevalo pilotno združenje „Cockpit“. Drugi bistveni del prenove je zajemal reorganizacijo letališke varnosti, vključno z novimi ograjami, vrati, video nadzorom in interfonom, namestitev drsnih vrat, kabelskih kanalov itd.

| (100) | Nazadnje je Nemčija trdila, da zaprtje letališča Zweibrücken ni bila nikoli izvedljiva možnost, ker sta njegovo stalno obratovanje zahtevala vojaško in splošno letalstvo. V zvezi s tem je Nemčija trdila tudi, da bi zaprtje in uničenje letališča povzročilo neupravičene stroške, ki bi bistveno presegli stroške naložb vanj. Vendar Nemčija ni predložila ocene stroškov zaprtja ali primerjave teh stroškov s stroški nadaljevanja z njegovim obratovanjem. |
| --- | --- |

(100)

Nazadnje je Nemčija trdila, da zaprtje letališča Zweibrücken ni bila nikoli izvedljiva možnost, ker sta njegovo stalno obratovanje zahtevala vojaško in splošno letalstvo. V zvezi s tem je Nemčija trdila tudi, da bi zaprtje in uničenje letališča povzročilo neupravičene stroške, ki bi bistveno presegli stroške naložb vanj. Vendar Nemčija ni predložila ocene stroškov zaprtja ali primerjave teh stroškov s stroški nadaljevanja z njegovim obratovanjem.

| (101) | S tega vidika je Nemčija trdila, da je zagotavljanje letaliških storitev za komercialno letalstvo gospodarsko smiselno. Trdila je, da zagotavljanje letaliških storitev uporabnikom (infrastrukture itd.) vojaškega in splošnega letalstva v vsakem primeru povzroča velike stroške, zato hkratno zagotavljanje komercialnega letalstva ob prihodkih, ki jih ustvarja, povzroča le še omejene dodatne stroške. |
| --- | --- |

(101)

S tega vidika je Nemčija trdila, da je zagotavljanje letaliških storitev za komercialno letalstvo gospodarsko smiselno. Trdila je, da zagotavljanje letaliških storitev uporabnikom (infrastrukture itd.) vojaškega in splošnega letalstva v vsakem primeru povzroča velike stroške, zato hkratno zagotavljanje komercialnega letalstva ob prihodkih, ki jih ustvarja, povzroča le še omejene dodatne stroške.

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (102) | Nemčija je trdila, da javno financiranje infrastrukture na letališču Zweibrücken ne izkrivlja konkurence in ne vpliva na trgovino med državami članicami. Trdila je tudi, da iz samega dejstva, da se druga letališča nahajajo v bližini letališča Zweibrücken, še ni mogoče sklepati, da gre za izkrivljanje konkurence ali vpliv na trgovino. Nemčija je trdila, da letališče Zweibrücken ne konkurira letališčem, navedenim v sklepu o začetku postopka, zlasti ne letališču Saarbrücken. |
| --- | --- |

(102)

Nemčija je trdila, da javno financiranje infrastrukture na letališču Zweibrücken ne izkrivlja konkurence in ne vpliva na trgovino med državami članicami. Trdila je tudi, da iz samega dejstva, da se druga letališča nahajajo v bližini letališča Zweibrücken, še ni mogoče sklepati, da gre za izkrivljanje konkurence ali vpliv na trgovino. Nemčija je trdila, da letališče Zweibrücken ne konkurira letališčem, navedenim v sklepu o začetku postopka, zlasti ne letališču Saarbrücken.

| (103) | Glede odnosa med letališčema Zweibrücken in Saarbrücken je Nemčija trdila, da si ne konkurirata, ampak se med seboj dopolnjujeta. Pojasnila je, da imata letališči različen profil, ki izhaja iz njune različne infrastrukture: letališče Saarbrücken ima kakovostnejšo potniško infrastrukturo (kot je sodoben terminalski objekt) in je osredotočeno na redne lete in poslovne potnike; letališče Zweibrücken pa ima daljšo vzletno-pristajalno stezo z večjo zmogljivostjo glede teže, zaradi česar je primernejše za težje zrakoplove, ki preletijo večje razdalje ali prevažajo tovor. Po mnenju Nemčije je letališče Zweibrücken zato osredotočeno na čarterske lete in prevoz tovora. |
| --- | --- |

(103)

Glede odnosa med letališčema Zweibrücken in Saarbrücken je Nemčija trdila, da si ne konkurirata, ampak se med seboj dopolnjujeta. Pojasnila je, da imata letališči različen profil, ki izhaja iz njune različne infrastrukture: letališče Saarbrücken ima kakovostnejšo potniško infrastrukturo (kot je sodoben terminalski objekt) in je osredotočeno na redne lete in poslovne potnike; letališče Zweibrücken pa ima daljšo vzletno-pristajalno stezo z večjo zmogljivostjo glede teže, zaradi česar je primernejše za težje zrakoplove, ki preletijo večje razdalje ali prevažajo tovor. Po mnenju Nemčije je letališče Zweibrücken zato osredotočeno na čarterske lete in prevoz tovora.

| (104) | Nemčija, ki se sklicuje na vidno dopolnjevanje med letališčema Zweibrücken in Saarbrücken, je navedla, da je med njima predvideno tesnejše sodelovanje. Trdila je tudi, da sta se zadevni deželni vladi že odločili, da bosta v prihodnje tesneje sodelovali, in sta predvideli vzpostavitev skupnega letališča (letališče Posarje–Pfalška) z dvema lokacijama (Saarbrücken in Zweibrücken). Nemčija je menila, da bi se morale s sodelovanjem ustvariti sinergije in varna sredstva. Nazadnje je poudarila, da se povpraševanje po letalskih storitvah v regiji povečuje (obe letališči imata skupaj že 750 000 potnikov na leto), in trdila, da lahko le skupaj ustrezno zadovoljita to povpraševanje, zlasti ker ju druga sosednja letališča ne morejo nadomestiti. Menila je, da novo „letališče Posarje-Pfalška“ zato ne bo konkuriralo sosednjim letališčem, kot so Luksemburg, Metz-Nancy-Lorena in Frankfurt-Hahn. |
| --- | --- |

(104)

Nemčija, ki se sklicuje na vidno dopolnjevanje med letališčema Zweibrücken in Saarbrücken, je navedla, da je med njima predvideno tesnejše sodelovanje. Trdila je tudi, da sta se zadevni deželni vladi že odločili, da bosta v prihodnje tesneje sodelovali, in sta predvideli vzpostavitev skupnega letališča (letališče Posarje–Pfalška) z dvema lokacijama (Saarbrücken in Zweibrücken). Nemčija je menila, da bi se morale s sodelovanjem ustvariti sinergije in varna sredstva. Nazadnje je poudarila, da se povpraševanje po letalskih storitvah v regiji povečuje (obe letališči imata skupaj že 750 000 potnikov na leto), in trdila, da lahko le skupaj ustrezno zadovoljita to povpraševanje, zlasti ker ju druga sosednja letališča ne morejo nadomestiti. Menila je, da novo „letališče Posarje-Pfalška“ zato ne bo konkuriralo sosednjim letališčem, kot so Luksemburg, Metz-Nancy-Lorena in Frankfurt-Hahn.

4.1.1.2   
  Združljivost

Združljivost

| (105) | Nemčija je pojasnila, da je javno financiranje infrastrukturnih ukrepov, čeprav se obravnava kot državna pomoč, združljivo z notranjim trgom, ker izpolnjuje pogoje iz točke 61 smernic za letalski sektor iz leta 2005. Pred obravnavo posameznega zahtevanega elementa je Nemčija poudarila, da so bile infrastrukturne naložbe, izvedene na letališču Zweibrücken, sorazmerno majhne v primerjavi s tistimi, za katere se je ugotovilo, da so združljive z notranjim trgom, in ki so bile izvedene na drugih javno financiranih regionalnih letališčih, ter da je bil njihov edini namen obstoječo vojaško infrastrukturo prilagoditi civilni uporabi. |
| --- | --- |

(105)

Nemčija je pojasnila, da je javno financiranje infrastrukturnih ukrepov, čeprav se obravnava kot državna pomoč, združljivo z notranjim trgom, ker izpolnjuje pogoje iz točke 61 smernic za letalski sektor iz leta 2005. Pred obravnavo posameznega zahtevanega elementa je Nemčija poudarila, da so bile infrastrukturne naložbe, izvedene na letališču Zweibrücken, sorazmerno majhne v primerjavi s tistimi, za katere se je ugotovilo, da so združljive z notranjim trgom, in ki so bile izvedene na drugih javno financiranih regionalnih letališčih, ter da je bil njihov edini namen obstoječo vojaško infrastrukturo prilagoditi civilni uporabi.

Gradnja in upravljanje infrastrukture ustrezata natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa

Gradnja in upravljanje infrastrukture ustrezata natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa

| (106) | Nemčija je najprej navedla, da javna podpora za infrastrukturne naložbe izpolnjuje natančno opredeljeni cilj skupnega interesa: infrastrukturne naložbe so bile izvedene v območju C, ki je prejemalo pomoč, s ciljem izboljšati regionalne gospodarske strukture. Nemčija je poudarila, da so bila finančna sredstva Unije (ki so zagotovljena od leta 1991 naprej prek programov Konver I, Konver II in PERIFRA), uporabljena za prilagoditev vojaške infrastrukture civilni uporabi, pri čemer so se na primer financirale posodobitev in namestitev stolpa ter drenaža vzletno-pristajalne steze. Nemčija je navedla, da ne razume pomislekov Komisije glede cilja skupnega interesa po tem, ko je sodelovala pri financiranju spremembe nekdanjega vojaškega vzletišča. |
| --- | --- |

(106)

Nemčija je najprej navedla, da javna podpora za infrastrukturne naložbe izpolnjuje natančno opredeljeni cilj skupnega interesa: infrastrukturne naložbe so bile izvedene v območju C, ki je prejemalo pomoč, s ciljem izboljšati regionalne gospodarske strukture. Nemčija je poudarila, da so bila finančna sredstva Unije (ki so zagotovljena od leta 1991 naprej prek programov Konver I, Konver II in PERIFRA), uporabljena za prilagoditev vojaške infrastrukture civilni uporabi, pri čemer so se na primer financirale posodobitev in namestitev stolpa ter drenaža vzletno-pristajalne steze. Nemčija je navedla, da ne razume pomislekov Komisije glede cilja skupnega interesa po tem, ko je sodelovala pri financiranju spremembe nekdanjega vojaškega vzletišča.

| (107) | Nemčija je na podlagi zgodovinskega ozadja pojasnila, da je umik oboroženih sil ZDA z vzletišča Zweibrücken leta 1991 povzročil velike strukturne težave v regiji Zweibrücken, kot je 20-odstotna stopnja brezposelnosti v mestu Zweibrücken. Dejala je, da je bil namen spremembe vzletišča v civilno letališče ustvariti delovna mesta in izboljšati regionalno gospodarsko infrastrukturo. Navedla je tudi, da so storitve, ki jih zagotavlja letališče, za regijo nujno potrebne in da je regionalno gospodarstvo zelo odvisno od enostavnega dostopa do letalske infrastrukture. |
| --- | --- |

(107)

Nemčija je na podlagi zgodovinskega ozadja pojasnila, da je umik oboroženih sil ZDA z vzletišča Zweibrücken leta 1991 povzročil velike strukturne težave v regiji Zweibrücken, kot je 20-odstotna stopnja brezposelnosti v mestu Zweibrücken. Dejala je, da je bil namen spremembe vzletišča v civilno letališče ustvariti delovna mesta in izboljšati regionalno gospodarsko infrastrukturo. Navedla je tudi, da so storitve, ki jih zagotavlja letališče, za regijo nujno potrebne in da je regionalno gospodarstvo zelo odvisno od enostavnega dostopa do letalske infrastrukture.

| (108) | Nemčija je trdila, da se ponovno zdi, da je edini razlog, zaradi katerega Komisija dvomi v združljivost z merilom, bližina letališča Saarbrücken, s katerim vidno konkurira. V odgovor se je Nemčija ponovno sklicevala na dopolnjevanje med letališčema, pri čemer je izključila vsakršno konkurenco med njima. Poleg tega je trdila še, da bližina drugim regionalnim letališčem ni pomembna z vidika vprašanja, ali subvencionirana infrastruktura izpolnjuje cilj skupnega interesa. Nemčija je nadalje trdila, da je edini pomemben dejavnik interes zvezne dežele Porenje-Pfalška, ker je njen cilj izpolnjevati skupne interese na lastnem ozemlju, ne da bi se ji bilo treba zanašati na infrastrukturo v drugih regijah. |
| --- | --- |

(108)

Nemčija je trdila, da se ponovno zdi, da je edini razlog, zaradi katerega Komisija dvomi v združljivost z merilom, bližina letališča Saarbrücken, s katerim vidno konkurira. V odgovor se je Nemčija ponovno sklicevala na dopolnjevanje med letališčema, pri čemer je izključila vsakršno konkurenco med njima. Poleg tega je trdila še, da bližina drugim regionalnim letališčem ni pomembna z vidika vprašanja, ali subvencionirana infrastruktura izpolnjuje cilj skupnega interesa. Nemčija je nadalje trdila, da je edini pomemben dejavnik interes zvezne dežele Porenje-Pfalška, ker je njen cilj izpolnjevati skupne interese na lastnem ozemlju, ne da bi se ji bilo treba zanašati na infrastrukturo v drugih regijah.

Infrastruktura je potrebna in sorazmerna s ciljem

Infrastruktura je potrebna in sorazmerna s ciljem

| (109) | Nemčija je pojasnila, da je infrastruktura potrebna in sorazmerna z zastavljenim ciljem. Po njenem mnenju so infrastrukturne naložbe vedno omejene na dopolnjevanje in širitev obstoječe infrastrukture brez ustvarjanja nepotrebnih zapletenih ali dragih dodatnih zmogljivosti. Poudarila je, da v Zweibrücknu ni bilo zgrajeno nobeno novo letališče, ampak je bilo nekdanje vojaško vzletišče preprosto prilagojeno civilni uporabi. Poudarila je tudi, da je infrastruktura potrebna, da se ustvarijo delovna mesta. Menila je, da je bilo v zvezni deželi Porenje-Pfalška približno 5 000 delovnih mest ustvarjenih v neposredni ali posredni povezavi z obstojem letališča Zweibrücken. Od teh je bilo do leta 2011 ustvarjenih 2 708 delovnih mest neposredno ali posredno na letališču ali okoliških spremenjenih območjih. Ta delovna mesta so pomagala prihraniti socialne stroške (25 milijonov EUR na leto) in ustvariti prihodek od davka. Nemčija je trdila tudi, da so delovna mesta posebej pomembna v tem območju, kjer je trenutno stopnja brezposelnosti 2 % nad povprečjem v zvezni deželi. Navedla je mnenji dveh strokovnjakov, ki poudarjata pomen letališča za regionalno gospodarstvo (22). |
| --- | --- |

(109)

Nemčija je pojasnila, da je infrastruktura potrebna in sorazmerna z zastavljenim ciljem. Po njenem mnenju so infrastrukturne naložbe vedno omejene na dopolnjevanje in širitev obstoječe infrastrukture brez ustvarjanja nepotrebnih zapletenih ali dragih dodatnih zmogljivosti. Poudarila je, da v Zweibrücknu ni bilo zgrajeno nobeno novo letališče, ampak je bilo nekdanje vojaško vzletišče preprosto prilagojeno civilni uporabi. Poudarila je tudi, da je infrastruktura potrebna, da se ustvarijo delovna mesta. Menila je, da je bilo v zvezni deželi Porenje-Pfalška približno 5 000 delovnih mest ustvarjenih v neposredni ali posredni povezavi z obstojem letališča Zweibrücken. Od teh je bilo do leta 2011 ustvarjenih 2 708 delovnih mest neposredno ali posredno na letališču ali okoliških spremenjenih območjih. Ta delovna mesta so pomagala prihraniti socialne stroške (25 milijonov EUR na leto) in ustvariti prihodek od davka. Nemčija je trdila tudi, da so delovna mesta posebej pomembna v tem območju, kjer je trenutno stopnja brezposelnosti 2 % nad povprečjem v zvezni deželi. Navedla je mnenji dveh strokovnjakov, ki poudarjata pomen letališča za regionalno gospodarstvo (22).

22

| (110) | Nemčija je ponovno poudarila, da bližina letališča Saarbrücken ne izpodbija potrebe in sorazmernosti infrastrukture na letališču Zweibrücken. Po njenem mnenju je ta potrebna za velike in težke zrakoplove, ker lahko ti pristanejo samo na letališču Zweibrücken, saj vzletno-pristajalna steza letališča Saarbrücken ni dovolj dolga. Poleg tega je navedla, da letališče Zweibrücken omogoča tudi nočne lete, kar je pomembno za zračni prevoz tovora. |
| --- | --- |

(110)

Nemčija je ponovno poudarila, da bližina letališča Saarbrücken ne izpodbija potrebe in sorazmernosti infrastrukture na letališču Zweibrücken. Po njenem mnenju je ta potrebna za velike in težke zrakoplove, ker lahko ti pristanejo samo na letališču Zweibrücken, saj vzletno-pristajalna steza letališča Saarbrücken ni dovolj dolga. Poleg tega je navedla, da letališče Zweibrücken omogoča tudi nočne lete, kar je pomembno za zračni prevoz tovora.

Infrastruktura zagotavlja zadovoljive možnosti srednjeročne uporabe

Infrastruktura zagotavlja zadovoljive možnosti srednjeročne uporabe

| (111) | Nemčija je trdila, da infrastruktura zagotavlja zadovoljive možnosti srednjeročne uporabe, in poudarila, da se je število potnikov na letališču Zweibrücken povečalo s samo 17 732 potnikov leta 2005 na 223 165 potnikov leta 2011. Pojasnila je, da je na podlagi tega merila pomembno samo predvideno število potnikov in da ustrezne napovedi kažejo na vse večje povpraševanje v tej regiji. Nemčija je, sklicujoč se na študijo o napovedi, ki sta jo zagotovili družbi „Desel Consulting“ in „Airport Research GmbH“ leta 2009, trdila, da se do leta 2025 na letališču Zweibrücken lahko pričakuje povečanje števila potnikov na najmanj 1 350 000 potnikov. |
| --- | --- |

(111)

Nemčija je trdila, da infrastruktura zagotavlja zadovoljive možnosti srednjeročne uporabe, in poudarila, da se je število potnikov na letališču Zweibrücken povečalo s samo 17 732 potnikov leta 2005 na 223 165 potnikov leta 2011. Pojasnila je, da je na podlagi tega merila pomembno samo predvideno število potnikov in da ustrezne napovedi kažejo na vse večje povpraševanje v tej regiji. Nemčija je, sklicujoč se na študijo o napovedi, ki sta jo zagotovili družbi „Desel Consulting“ in „Airport Research GmbH“ leta 2009, trdila, da se do leta 2025 na letališču Zweibrücken lahko pričakuje povečanje števila potnikov na najmanj 1 350 000 potnikov.

| (112) | Nemčija je vnovič zatrdila, da bližina letališča Saarbrücken ni zmanjšala možnosti srednjeročne uporabe letališča Zweibrücken. Predložila je napovedi, ki kažejo, da lahko tudi letališče Saarbrücken pričakuje povečanje števila potnikov in da bo predvideno sodelovanje med letališčema zagotovilo, da v prihodnje ne bosta konkurirali za iste potnike. |
| --- | --- |

(112)

Nemčija je vnovič zatrdila, da bližina letališča Saarbrücken ni zmanjšala možnosti srednjeročne uporabe letališča Zweibrücken. Predložila je napovedi, ki kažejo, da lahko tudi letališče Saarbrücken pričakuje povečanje števila potnikov in da bo predvideno sodelovanje med letališčema zagotovilo, da v prihodnje ne bosta konkurirali za iste potnike.

Enak in nediskriminacijski dostop do infrastrukture

Enak in nediskriminacijski dostop do infrastrukture

| (113) | Nemčija je trdila, da je infrastruktura dostopna vsem njenim morebitnim uporabnikom na enak in nediskriminacijski način. Seznam pristojbin iz leta 2005 v bistvu velja enako za vse uporabnike letališča pod enakimi pogoji. Medtem ko je Nemčija navedla, da je bil glede nekaterih odstopanj od uradnega seznama pristojbin za redne in čarterske lete v praksi sklenjen dogovor, je vztrajala pri trditvi, da so bile znižane pristojbine v prvem letu in popusti zagotovljeni vsem letalskim prevoznikom na nediskriminacijski način in s primerljivimi kvotami. |
| --- | --- |

(113)

Nemčija je trdila, da je infrastruktura dostopna vsem njenim morebitnim uporabnikom na enak in nediskriminacijski način. Seznam pristojbin iz leta 2005 v bistvu velja enako za vse uporabnike letališča pod enakimi pogoji. Medtem ko je Nemčija navedla, da je bil glede nekaterih odstopanj od uradnega seznama pristojbin za redne in čarterske lete v praksi sklenjen dogovor, je vztrajala pri trditvi, da so bile znižane pristojbine v prvem letu in popusti zagotovljeni vsem letalskim prevoznikom na nediskriminacijski način in s primerljivimi kvotami.

Vpliv na razvoj trgovine ni v nasprotju z interesom Unije; splošni načeli potrebe in sorazmernosti

Vpliv na razvoj trgovine ni v nasprotju z interesom Unije; splošni načeli potrebe in sorazmernosti

| (114) | Nemčija je na podlagi že navedenih trditev pojasnila, da vpliv na razvoj trgovine ni v nasprotju s skupnim interesom. Po njenem mnenju so bili ukrepi potrebni, ker letališče Saarbrücken ne more nadomestiti letališča Zweibrücken. Trdila je tudi, da so bile infrastrukturne naložbe omejene na ukrepe, potrebne za zagotovitev operativne varnosti letališča. V zvezi s tem je poudarila, da bi bilo treba vzletno-pristajalno stezo posodobiti, tudi če se letališče ne bi usposobilo za komercialno letalstvo. |
| --- | --- |

(114)

Nemčija je na podlagi že navedenih trditev pojasnila, da vpliv na razvoj trgovine ni v nasprotju s skupnim interesom. Po njenem mnenju so bili ukrepi potrebni, ker letališče Saarbrücken ne more nadomestiti letališča Zweibrücken. Trdila je tudi, da so bile infrastrukturne naložbe omejene na ukrepe, potrebne za zagotovitev operativne varnosti letališča. V zvezi s tem je poudarila, da bi bilo treba vzletno-pristajalno stezo posodobiti, tudi če se letališče ne bi usposobilo za komercialno letalstvo.

4.1.2   POMOČ ZA TEKOČE POSLOVANJE

4.1.2.1   
  Obstoj pomoči

Obstoj pomoči

| (115) | Glede vprašanja, ali je upravljanje letališča gospodarska dejavnost, je Nemčija znova poudarila, da dokler letališče ni začelo zagotavljati storitev za komercialno letalstvo leta 2006, se je uporabljalo samo za namene splošnega in vojaškega letalstva. V tem smislu je navedla, da financiranje upravljanja letališča, povezanega z navedenimi dejavnostmi, ne pomeni gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

(115)

Glede vprašanja, ali je upravljanje letališča gospodarska dejavnost, je Nemčija znova poudarila, da dokler letališče ni začelo zagotavljati storitev za komercialno letalstvo leta 2006, se je uporabljalo samo za namene splošnega in vojaškega letalstva. V tem smislu je navedla, da financiranje upravljanja letališča, povezanega z navedenimi dejavnostmi, ne pomeni gospodarske dejavnosti.

| (116) | Nemčija je trdila tudi, da večina izgub družbe FZG, ki jih krije družba FGAZ na podlagi pogodbe o prenosu, izhaja iz tega, da družba FZG izvaja naloge, ki so v pristojnosti javne politike. Po mnenju Nemčije kritje stroškov, povezanih z izvajanjem javnih pooblastil, ne more pomeniti državne pomoči. |
| --- | --- |

(116)

Nemčija je trdila tudi, da večina izgub družbe FZG, ki jih krije družba FGAZ na podlagi pogodbe o prenosu, izhaja iz tega, da družba FZG izvaja naloge, ki so v pristojnosti javne politike. Po mnenju Nemčije kritje stroškov, povezanih z izvajanjem javnih pooblastil, ne more pomeniti državne pomoči.

| (117) | Kar zadeva preostale elemente opredelitve državne pomoči iz člena 107(1) Pogodbe, se je Nemčija sklicevala na trditve, ki jih je v zvezi s tem predložila o ukrepih infrastrukturnih naložb, pri čemer je trdila, da veljajo enako tudi v tem primeru. |
| --- | --- |

(117)

Kar zadeva preostale elemente opredelitve državne pomoči iz člena 107(1) Pogodbe, se je Nemčija sklicevala na trditve, ki jih je v zvezi s tem predložila o ukrepih infrastrukturnih naložb, pri čemer je trdila, da veljajo enako tudi v tem primeru.

4.1.2.2   
  Združljivost

Združljivost

Odločba o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005

Odločba o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005

| (118) | Nemčija je trdila, da so letna plačila, s katerimi se krijejo izgube družbe FZG, skladna z načeli odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005. Poudarila je, da operativna licenca letališča, ki nalaga dolžnost obratovanja, pomeni pooblastilni akt. Poleg tega je Nemčija trdila, da je bilo letališče vsaj „dejansko“ pooblaščeno za zagotavljanje storitev splošnega gospodarskega pomena. Menila je, da čeprav bi Komisija ugotovila, da pooblastilni akt ne obstaja, bi bila pomoč za tekoče poslovanje letališču skladna z načeli pravil o storitvah splošnega gospodarskega pomena in bi se zato morala šteti za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(118)

Nemčija je trdila, da so letna plačila, s katerimi se krijejo izgube družbe FZG, skladna z načeli odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005. Poudarila je, da operativna licenca letališča, ki nalaga dolžnost obratovanja, pomeni pooblastilni akt. Poleg tega je Nemčija trdila, da je bilo letališče vsaj „dejansko“ pooblaščeno za zagotavljanje storitev splošnega gospodarskega pomena. Menila je, da čeprav bi Komisija ugotovila, da pooblastilni akt ne obstaja, bi bila pomoč za tekoče poslovanje letališču skladna z načeli pravil o storitvah splošnega gospodarskega pomena in bi se zato morala šteti za združljivo z notranjim trgom.

| (119) | Nadalje je Nemčija zavrnila predlog Komisije, da bi dolžnost obratovanja v skladu z operativno licenco letališča samodejno prenehala, če bi letališče prenehalo opravljati svojo dejavnost. Trdila je, da finančna podpora, dodeljena letališču, slednjemu omogoča nadaljevanje z obratovanjem in posledično izpolnjevanje svojih dolžnosti obratovanja, tj. zagotavljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, za katere je bilo pooblaščeno. Trdila je tudi, da je preprečitev zaprtja obrata bistvo dolžnosti obratovanja. |
| --- | --- |

(119)

Nadalje je Nemčija zavrnila predlog Komisije, da bi dolžnost obratovanja v skladu z operativno licenco letališča samodejno prenehala, če bi letališče prenehalo opravljati svojo dejavnost. Trdila je, da finančna podpora, dodeljena letališču, slednjemu omogoča nadaljevanje z obratovanjem in posledično izpolnjevanje svojih dolžnosti obratovanja, tj. zagotavljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, za katere je bilo pooblaščeno. Trdila je tudi, da je preprečitev zaprtja obrata bistvo dolžnosti obratovanja.

| (120) | Nemčija je, sklicujoč se na široka pooblastila držav članic glede lastne presoje pri opredeljevanju, kaj pomeni storitev splošnega gospodarskega pomena, poudarila, da je imela prosto presojo pri določanju potrebe po pooblastitvi letališča za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena in obsega teh pooblastil. Kadar se je Komisija sklicevala na bližino letališča Saarbrücken, je Nemčija ponovno poudarila, da bi regija brez teh dveh letališč trpela veliko pomanjkanje letaliških storitev in bi potrebovala pooblastilo obeh letališč za zagotavljanje storitev splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

(120)

Nemčija je, sklicujoč se na široka pooblastila držav članic glede lastne presoje pri opredeljevanju, kaj pomeni storitev splošnega gospodarskega pomena, poudarila, da je imela prosto presojo pri določanju potrebe po pooblastitvi letališča za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena in obsega teh pooblastil. Kadar se je Komisija sklicevala na bližino letališča Saarbrücken, je Nemčija ponovno poudarila, da bi regija brez teh dveh letališč trpela veliko pomanjkanje letaliških storitev in bi potrebovala pooblastilo obeh letališč za zagotavljanje storitev splošnega gospodarskega pomena.

Oddelka 4.2 in 4.3 smernic za letalski sektor iz leta 2005

Oddelka 4.2 in 4.3 smernic za letalski sektor iz leta 2005

| (121) | Nemčija je trdila, da čeprav se šteje, da pomoč za obratovanje ni izvzeta iz priglasitve v skladu z odločbo o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005, je združljiva v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2005. |
| --- | --- |

(121)

Nemčija je trdila, da čeprav se šteje, da pomoč za obratovanje ni izvzeta iz priglasitve v skladu z odločbo o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005, je združljiva v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2005.

| (122) | V uvodu je poudarila, da velik del pokritih izgub izhaja iz dejstva, da letališče opravlja dejavnosti, ki spadajo v pristojnost javne politike. Poleg tega je izpostavila, da pogodba o prenosu ne krije stroškov, ki bi jih „običajno“ moral kriti upravljavec letališča. V zvezi s tem je trdila, da velik del stroškov, ki niso povezani z izvajanjem dejavnosti, ki spadajo v pristojnost javne politike, izhaja iz posebne zgodovine letališča Zweibrücken in v tem smislu niso „običajni stroški“. Navedla je, da je letališče dolžno zagotavljati storitve splošnemu letalstvu in kriti stroške spremembe obstoječe vojaške infrastrukture. |
| --- | --- |

(122)

V uvodu je poudarila, da velik del pokritih izgub izhaja iz dejstva, da letališče opravlja dejavnosti, ki spadajo v pristojnost javne politike. Poleg tega je izpostavila, da pogodba o prenosu ne krije stroškov, ki bi jih „običajno“ moral kriti upravljavec letališča. V zvezi s tem je trdila, da velik del stroškov, ki niso povezani z izvajanjem dejavnosti, ki spadajo v pristojnost javne politike, izhaja iz posebne zgodovine letališča Zweibrücken in v tem smislu niso „običajni stroški“. Navedla je, da je letališče dolžno zagotavljati storitve splošnemu letalstvu in kriti stroške spremembe obstoječe vojaške infrastrukture.

| (123) | Nemčija je trdila, da so pogoji iz oddelkov 4.2 in 4.3 smernic za letalski sektor iz leta 2005 v vsakem primeru „dejansko“ izpolnjeni. Zlasti je trdila, da ker so krite samo dejanske izgube, se prekomerna kompenzacija lahko izključi. |
| --- | --- |

(123)

Nemčija je trdila, da so pogoji iz oddelkov 4.2 in 4.3 smernic za letalski sektor iz leta 2005 v vsakem primeru „dejansko“ izpolnjeni. Zlasti je trdila, da ker so krite samo dejanske izgube, se prekomerna kompenzacija lahko izključi.

4.2   MOREBITNA POMOČ V POVEZAVI Z BANČNIM POSOJILOM IN UDELEŽBA PRI ZDRUŽEVANJU DENARNIH SREDSTEV ZVEZNE DEŽELE PORENJE-PFALŠKA

MOREBITNA POMOČ V POVEZAVI Z BANČNIM POSOJILOM IN UDELEŽBA PRI ZDRUŽEVANJU DENARNIH SREDSTEV ZVEZNE DEŽELE PORENJE-PFALŠKA

| (124) | Kar zadeva bančno posojilo, je Nemčija navedla, da je banka Sparkasse Südwestpfalz, ki je posojilo odobrila, običajna poslovna banka in je to bila tudi ob odobritvi posojila, zato se odločitev o njegovi odobritvi ne more pripisati državi. Trdila je tudi, da je družba FZG ob najemu posojila primerjala ponudbe različnih bank in da je bilo posojilo banke Sparkasse skladno s tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(124)

Kar zadeva bančno posojilo, je Nemčija navedla, da je banka Sparkasse Südwestpfalz, ki je posojilo odobrila, običajna poslovna banka in je to bila tudi ob odobritvi posojila, zato se odločitev o njegovi odobritvi ne more pripisati državi. Trdila je tudi, da je družba FZG ob najemu posojila primerjala ponudbe različnih bank in da je bilo posojilo banke Sparkasse skladno s tržnimi pogoji.

Sparkasse Südwestpfalz

Sparkasse

| (125) | Nemčija je v zvezi s 100-odstotnim jamstvom za posojilo, ki ga je odobrila zvezna dežela, navedla, da je običajna poslovna praksa za delničarja, da zagotovi jamstvo za posojila, ki jih najamejo njegove hčerinske družbe. Nemčija je trdila, da je bilo v vsakem primeru posojilo uporabljeno izključno za posodobitev vzletno-pristajalne steze, potrebne za zagotovitev varnosti, zaradi česar spada v pristojnost javne politike. Ker za ukrep, ki se je financiral s posojilom, niso veljala pravila o državni pomoči, se trdi, da jamstvo, ki ga je odobrila zvezna dežela, prav tako ne pomeni pomoči. Nazadnje je Nemčija trdila, da čeprav se šteje, da za jamstvo ne veljajo pravila o državni pomoči, se družbi FZG ni zagotovila prednost, ker je bila obrestna mera zajamčenega posojila še vedno višja od obrestne mere primerljivih posojil, odobrenih družbi FGAZ, ki niso bila zavarovana z jamstvom. |
| --- | --- |

(125)

Nemčija je v zvezi s 100-odstotnim jamstvom za posojilo, ki ga je odobrila zvezna dežela, navedla, da je običajna poslovna praksa za delničarja, da zagotovi jamstvo za posojila, ki jih najamejo njegove hčerinske družbe. Nemčija je trdila, da je bilo v vsakem primeru posojilo uporabljeno izključno za posodobitev vzletno-pristajalne steze, potrebne za zagotovitev varnosti, zaradi česar spada v pristojnost javne politike. Ker za ukrep, ki se je financiral s posojilom, niso veljala pravila o državni pomoči, se trdi, da jamstvo, ki ga je odobrila zvezna dežela, prav tako ne pomeni pomoči. Nazadnje je Nemčija trdila, da čeprav se šteje, da za jamstvo ne veljajo pravila o državni pomoči, se družbi FZG ni zagotovila prednost, ker je bila obrestna mera zajamčenega posojila še vedno višja od obrestne mere primerljivih posojil, odobrenih družbi FGAZ, ki niso bila zavarovana z jamstvom.

| (126) | Nemčija je v zvezi z notranjim združevanjem denarnih sredstev trdila, da je združevanje denarnih sredstev zvezne dežele običajen finančni mehanizem, ki se uporablja v odnosu med matičnimi in hčerinskimi družbami. Trdila je, da je združevanje denarnih sredstev finančni instrument, ki ga je leta 2002 uvedla zvezna dežela. Institucije in fundacije ter vsa podjetja zvezne dežele, ki jih ureja zasebno pravo in katerih več kot 50-odstotni delež je v lasti zvezne dežele, lahko sodelujejo pri združevanju denarnih sredstev. Nemčija je pojasnila, da dnevno stanje združenih denarnih sredstev upravlja banka Landeshauptkasse zvezne dežele. |
| --- | --- |

(126)

Nemčija je v zvezi z notranjim združevanjem denarnih sredstev trdila, da je združevanje denarnih sredstev zvezne dežele običajen finančni mehanizem, ki se uporablja v odnosu med matičnimi in hčerinskimi družbami. Trdila je, da je združevanje denarnih sredstev finančni instrument, ki ga je leta 2002 uvedla zvezna dežela. Institucije in fundacije ter vsa podjetja zvezne dežele, ki jih ureja zasebno pravo in katerih več kot 50-odstotni delež je v lasti zvezne dežele, lahko sodelujejo pri združevanju denarnih sredstev. Nemčija je pojasnila, da dnevno stanje združenih denarnih sredstev upravlja banka Landeshauptkasse zvezne dežele.

| (127) | Po mnenju Nemčije se združena denarna sredstva ne financirajo neposredno iz proračuna zvezne dežele, ampak iz presežka denarnih sredstev udeležencev. Nemčija je nadalje pojasnila, da se vsak presežek združenih denarnih sredstev vlaga na kapitalske trge; enako se tudi uravnoteženje primanjkljaja doseže s posojili, najetimi na kapitalskem trgu. Zato je Nemčija menila, da ni vsaka finančna podpora iz sistema združevanja denarnih sredstev dodeljena iz državnih virov in se tudi ne more pripisati državi. |
| --- | --- |

(127)

Po mnenju Nemčije se združena denarna sredstva ne financirajo neposredno iz proračuna zvezne dežele, ampak iz presežka denarnih sredstev udeležencev. Nemčija je nadalje pojasnila, da se vsak presežek združenih denarnih sredstev vlaga na kapitalske trge; enako se tudi uravnoteženje primanjkljaja doseže s posojili, najetimi na kapitalskem trgu. Zato je Nemčija menila, da ni vsaka finančna podpora iz sistema združevanja denarnih sredstev dodeljena iz državnih virov in se tudi ne more pripisati državi.

| (128) | Nemčija je poudarila, da čeprav se od podjetij, ki koristijo združevanje denarnih sredstev, ne zahteva zavarovanje, te nadzoruje zvezna dežela, ki lahko kot večinski delničar družbe FGAZ vedno zahteva zavarovanja. |
| --- | --- |

(128)

Nemčija je poudarila, da čeprav se od podjetij, ki koristijo združevanje denarnih sredstev, ne zahteva zavarovanje, te nadzoruje zvezna dežela, ki lahko kot večinski delničar družbe FGAZ vedno zahteva zavarovanja.

| (129) | Po mnenju Nemčije je gospodarsko smiselno, da matična družba hčerinskim družbam omogoči, da se same financirajo po obrestnih merah, primerljivih s tistimi, ki so na voljo matični družbi – v tem primeru zvezni deželi Porenje-Pfalška. Menila je, da se zato financiranje, ki izhaja iz združevanja denarnih sredstev, ne more primerjati s klasičnim posojilom. Nazadnje je Nemčija trdila, da zvezna dežela virov s svojega rednega proračuna ni nikoli vlagala v združena denarna sredstva, ampak je kapital po potrebi najela na trgu. |
| --- | --- |

(129)

Po mnenju Nemčije je gospodarsko smiselno, da matična družba hčerinskim družbam omogoči, da se same financirajo po obrestnih merah, primerljivih s tistimi, ki so na voljo matični družbi – v tem primeru zvezni deželi Porenje-Pfalška. Menila je, da se zato financiranje, ki izhaja iz združevanja denarnih sredstev, ne more primerjati s klasičnim posojilom. Nazadnje je Nemčija trdila, da zvezna dežela virov s svojega rednega proračuna ni nikoli vlagala v združena denarna sredstva, ampak je kapital po potrebi najela na trgu.

| (130) | Čeprav je trdila, da posojilo, jamstvo in združena denarna sredstva ne pomenijo državne pomoči, ni predložila nobenih argumentov glede njihove združljivosti. |
| --- | --- |

(130)

Čeprav je trdila, da posojilo, jamstvo in združena denarna sredstva ne pomenijo državne pomoči, ni predložila nobenih argumentov glede njihove združljivosti.

4.3   POPUST NA LETALIŠKE PRISTOJBINE ZA LETALSKE PREVOZNIKE RYANAIR, GERMANWINGS IN TUIFly

POPUST NA LETALIŠKE PRISTOJBINE ZA LETALSKE PREVOZNIKE RYANAIR, GERMANWINGS IN TUIFly

| (131) | Nemčija je navedla, da pogodbe med letališčem Zweibrücken in različnimi letalskimi prevozniki ne vsebujejo državne pomoči, zlasti zato, ker jih ni mogoče pripisati državi. Trdila je, da je za pogajanje v zvezi s temi pogodbami in njihovo sklenitev odgovorna družba FZG, ker spadajo v okvir njenih povsem gospodarskih nalog. Nemčija je menila, da medtem ko so pogovori o pogodbah potekali z nadzornim svetom družbe FZG, je bila zvezna dežela Porenje-Pfalška vanje samo posredno vključena prek svojih zastopnikov v nadzornem svetu družbe FGAZ. Nadalje je trdila, da zvezna dežela ni neposredno sodelovala v pogajanjih o popustih, ki so potekala z letalskimi prevozniki. Končno je navedla, da nezmožnost pripisati ukrep državi morda ne izhaja iz dejstva, da mora seznam pristojbin odobriti javni nadzorni organ v skladu s členom 43a pravilnika o izdaji dovoljenj v zračnem prometu LuftVZO, ki je splošna regulativna zahteva, veljavna enako za javna in zasebna letališča. |
| --- | --- |

(131)

Nemčija je navedla, da pogodbe med letališčem Zweibrücken in različnimi letalskimi prevozniki ne vsebujejo državne pomoči, zlasti zato, ker jih ni mogoče pripisati državi. Trdila je, da je za pogajanje v zvezi s temi pogodbami in njihovo sklenitev odgovorna družba FZG, ker spadajo v okvir njenih povsem gospodarskih nalog. Nemčija je menila, da medtem ko so pogovori o pogodbah potekali z nadzornim svetom družbe FZG, je bila zvezna dežela Porenje-Pfalška vanje samo posredno vključena prek svojih zastopnikov v nadzornem svetu družbe FGAZ. Nadalje je trdila, da zvezna dežela ni neposredno sodelovala v pogajanjih o popustih, ki so potekala z letalskimi prevozniki. Končno je navedla, da nezmožnost pripisati ukrep državi morda ne izhaja iz dejstva, da mora seznam pristojbin odobriti javni nadzorni organ v skladu s členom 43a pravilnika o izdaji dovoljenj v zračnem prometu LuftVZO, ki je splošna regulativna zahteva, veljavna enako za javna in zasebna letališča.

| (132) | Poleg tega je Nemčija menila, da s popusti, odobrenimi različnim letalskim prevoznikom, slednjim ni bila zagotovljena nobena selektivna prednost, ker so bili ti popusti enako na voljo vsem zainteresiranim letalskim prevoznikom. Navedla je, da bi se s popusti selektivna prednost zagotovila samo, če ne bi bili na voljo na nediskriminacijski način in če bi eden letalski prevoznik plačal višje ali nižje pristojbine kot drugi brez objektivnega razloga za tako razlikovanje. |
| --- | --- |

(132)

Poleg tega je Nemčija menila, da s popusti, odobrenimi različnim letalskim prevoznikom, slednjim ni bila zagotovljena nobena selektivna prednost, ker so bili ti popusti enako na voljo vsem zainteresiranim letalskim prevoznikom. Navedla je, da bi se s popusti selektivna prednost zagotovila samo, če ne bi bili na voljo na nediskriminacijski način in če bi eden letalski prevoznik plačal višje ali nižje pristojbine kot drugi brez objektivnega razloga za tako razlikovanje.

| (133) | Po navedbah Nemčije se meni, da je odobritev popustov za družbo FZG gospodarsko smiselna, ker je letalskim prevoznikom omogočila, da so začeli opravljati dejavnost na letališču, ki je začelo na novo zagotavljati storitve za komercialno letalstvo. Navedla je, da je letališče z odobritvijo popustov tveganje, povezano z vzpostavitvijo nove rute, porazdelilo med samim seboj in letalskimi prevozniki, medtem ko je vsem pogodbenim strankam omogočilo, da imajo koristi od vse večjega števila potnikov. Nemčija je trdila, da brez popustov letalski prevozniki ne bi privolili v opravljanje dejavnosti na letališču Zweibrücken. |
| --- | --- |

(133)

Po navedbah Nemčije se meni, da je odobritev popustov za družbo FZG gospodarsko smiselna, ker je letalskim prevoznikom omogočila, da so začeli opravljati dejavnost na letališču, ki je začelo na novo zagotavljati storitve za komercialno letalstvo. Navedla je, da je letališče z odobritvijo popustov tveganje, povezano z vzpostavitvijo nove rute, porazdelilo med samim seboj in letalskimi prevozniki, medtem ko je vsem pogodbenim strankam omogočilo, da imajo koristi od vse večjega števila potnikov. Nemčija je trdila, da brez popustov letalski prevozniki ne bi privolili v opravljanje dejavnosti na letališču Zweibrücken.

| (134) | Trdila je, da je treba znižanja za letalske prevoznike obravnavati kot možnost, da družba FZG ustvari dodatni dohodek, ker mora v vsakem primeru kriti fiksne stroške upravljanja letališča (pri zagotavljanju storitev splošnemu in vojaškemu letalstvu), medtem ko začetek opravljanja dejavnosti s strani novih letalskih prevoznikov povzroča samo zelo majhne dodatne spremenljive stroške. Nemčija je menila, da ker zagotavljanje storitev novim letalskih prevoznikom ni povzročilo vidnih dodatnih stroškov, ni bilo treba predhodno pripraviti poslovnih načrtov, da bi se ugotovilo, ali bi bila pogodba z nekim letalskim prevoznikom dodatno donosna. |
| --- | --- |

(134)

Trdila je, da je treba znižanja za letalske prevoznike obravnavati kot možnost, da družba FZG ustvari dodatni dohodek, ker mora v vsakem primeru kriti fiksne stroške upravljanja letališča (pri zagotavljanju storitev splošnemu in vojaškemu letalstvu), medtem ko začetek opravljanja dejavnosti s strani novih letalskih prevoznikov povzroča samo zelo majhne dodatne spremenljive stroške. Nemčija je menila, da ker zagotavljanje storitev novim letalskih prevoznikom ni povzročilo vidnih dodatnih stroškov, ni bilo treba predhodno pripraviti poslovnih načrtov, da bi se ugotovilo, ali bi bila pogodba z nekim letalskim prevoznikom dodatno donosna.

| (135) | Po njenem mnenju znižane letališke pristojbine ne pomenijo selektivnega ukrepa, ker so bile odobrene na nediskriminacijski način. Zato je menila, da ne gre za izkrivljanje konkurence. Nemčija je trdila, da si letalski prevozniki na podlagi teh pristojbin niso mogli ustvariti trdnejšega položaja na trgu. |
| --- | --- |

(135)

Po njenem mnenju znižane letališke pristojbine ne pomenijo selektivnega ukrepa, ker so bile odobrene na nediskriminacijski način. Zato je menila, da ne gre za izkrivljanje konkurence. Nemčija je trdila, da si letalski prevozniki na podlagi teh pristojbin niso mogli ustvariti trdnejšega položaja na trgu.

| (136) | Čeprav je trdila, da popusti, odobreni različnim letalskim prevoznikom, ne pomenijo državne pomoči, ni predložila nobenih argumentov o njihovi združljivosti. |
| --- | --- |

(136)

Čeprav je trdila, da popusti, odobreni različnim letalskim prevoznikom, ne pomenijo državne pomoči, ni predložila nobenih argumentov o njihovi združljivosti.

4.4   POGODBI O TRŽENJU, SKLENJENI Z LETALSKIM PREVOZNIKOM RYANAIR IN DRUŽBO AMS

POGODBI O TRŽENJU, SKLENJENI Z LETALSKIM PREVOZNIKOM RYANAIR IN DRUŽBO AMS

| (137) | Nemčija je poudarila, da sta pogodbi o trženju, sklenjeni med zvezno deželo in družbo AMS, neodvisni od družbe FZG. Trdila je, da je bil cilj pogodb o trženju kupiti storitve trženja po tržni ceni, ki bi zvezno deželo Porenje-Pfalška predvsem oglaševala kot destinacijo za turizem in gospodarske dejavnosti. Menila je, da ker pogodba o storitvah trženja ni neposredno usmerjena v oglaševanje letališča, ni povezave med ukrepi za trženje in številom potnikov. Navedla je, da je bil namen ukrepov trženja med drugim tudi oglaševanje letališča Zweibrücken. |
| --- | --- |

(137)

Nemčija je poudarila, da sta pogodbi o trženju, sklenjeni med zvezno deželo in družbo AMS, neodvisni od družbe FZG. Trdila je, da je bil cilj pogodb o trženju kupiti storitve trženja po tržni ceni, ki bi zvezno deželo Porenje-Pfalška predvsem oglaševala kot destinacijo za turizem in gospodarske dejavnosti. Menila je, da ker pogodba o storitvah trženja ni neposredno usmerjena v oglaševanje letališča, ni povezave med ukrepi za trženje in številom potnikov. Navedla je, da je bil namen ukrepov trženja med drugim tudi oglaševanje letališča Zweibrücken.

| (138) | Nemčija je poudarila, da je zvezna dežela s sklenitvijo pogodbe o storitvah trženja preprosto kupila storitve trženja po tržni ceni, in navedla, da pogodba o trženju ne vsebuje državne pomoči, zato je ni treba oceniti kot ukrep pomoči, ki v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2005 koristi nekemu letalskemu prevozniku. |
| --- | --- |

(138)

Nemčija je poudarila, da je zvezna dežela s sklenitvijo pogodbe o storitvah trženja preprosto kupila storitve trženja po tržni ceni, in navedla, da pogodba o trženju ne vsebuje državne pomoči, zato je ni treba oceniti kot ukrep pomoči, ki v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2005 koristi nekemu letalskemu prevozniku.

5.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

5.1   LETALSKI PREVOZNIK RYANAIR

LETALSKI PREVOZNIK RYANAIR

5.1.1   ZNIŽANE LETALIŠKE PRISTOJBINE

| (139) | Letalski prevoznik Ryanair je trdil, da popusti, ki jih je družba FZG odobrila različnim letalskim prevoznikom, ne pomenijo državne pomoči, ker so skladni z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu. Sprva je trdil, da bi se bilo treba pri uporabi načela udeleženca v tržnem gospodarstvu v odnosu med letališčem in letalskimi prevozniki vprašati samo, ali bo pogodba dodatno donosna za letališče. Letalski prevoznik Ryanair je menil, da bi bilo treba celotno infrastrukturo in fiksne operativne stroške obravnavati kot nepovratne stroške. Po navedbah letalskega prevoznika Ryanair bi morala Komisija pri ocenjevanju, ali je bila pogodba v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, upoštevati samo dodatne stroške letališča, ki so neposredno povezani z zagotavljanjem letaliških storitev zadevnemu letalskemu prevozniku, ter proučiti, ali skupni prihodki na podlagi pogodbe odtehtajo navedene dodatne stroške. S tega vidika je letalski prevoznik Ryanair poudaril, da ni bilo infrastrukturnih stroškov v povezavi s pogodbo med letalskim prevoznikom Ryanair in družbo FZG, zato jih ni bilo mogoče obravnavati kot dodatne stroške, povezane z navedeno pogodbo. |
| --- | --- |

(139)

Letalski prevoznik Ryanair je trdil, da popusti, ki jih je družba FZG odobrila različnim letalskim prevoznikom, ne pomenijo državne pomoči, ker so skladni z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu. Sprva je trdil, da bi se bilo treba pri uporabi načela udeleženca v tržnem gospodarstvu v odnosu med letališčem in letalskimi prevozniki vprašati samo, ali bo pogodba dodatno donosna za letališče. Letalski prevoznik Ryanair je menil, da bi bilo treba celotno infrastrukturo in fiksne operativne stroške obravnavati kot nepovratne stroške. Po navedbah letalskega prevoznika Ryanair bi morala Komisija pri ocenjevanju, ali je bila pogodba v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, upoštevati samo dodatne stroške letališča, ki so neposredno povezani z zagotavljanjem letaliških storitev zadevnemu letalskemu prevozniku, ter proučiti, ali skupni prihodki na podlagi pogodbe odtehtajo navedene dodatne stroške. S tega vidika je letalski prevoznik Ryanair poudaril, da ni bilo infrastrukturnih stroškov v povezavi s pogodbo med letalskim prevoznikom Ryanair in družbo FZG, zato jih ni bilo mogoče obravnavati kot dodatne stroške, povezane z navedeno pogodbo.

| (140) | Pri oceni prihodkov je letalski prevoznik Ryanair trdil, da mora Komisija upoštevati tudi mrežne učinke, za katere se je pričakovalo, da se bodo uresničili ob sklenitvi pogodbe o storitvah med družbo FZG in letalskim prevoznikom Ryanair leta 2008. Navedel je, da dejstva, da mrežnih učinkov ne bo, ni bilo mogoče predvideti, zato to ni pomembno. |
| --- | --- |

(140)

Pri oceni prihodkov je letalski prevoznik Ryanair trdil, da mora Komisija upoštevati tudi mrežne učinke, za katere se je pričakovalo, da se bodo uresničili ob sklenitvi pogodbe o storitvah med družbo FZG in letalskim prevoznikom Ryanair leta 2008. Navedel je, da dejstva, da mrežnih učinkov ne bo, ni bilo mogoče predvideti, zato to ni pomembno.

| (141) | Letalski prevoznik Ryanair je nadalje pojasnil, da popust ne pomeni selektivnega ukrepa v njegovo korist. Trdil je, da je bil popust, ki ga je imel na voljo v prvem letu obratovanja, zagotovljen na podlagi priznavanja precejšnjega poslovnega tveganja, ki ga je prevzel, ko je na takrat neznanem letališču začel opravljati redne lete skozi vse leto. Menil je, da zanj v primeru letališča Zweibrücken ne bi bilo smiselno prevzeti takega poslovnega tveganja brez spodbujevalne sheme. |
| --- | --- |

(141)

Letalski prevoznik Ryanair je nadalje pojasnil, da popust ne pomeni selektivnega ukrepa v njegovo korist. Trdil je, da je bil popust, ki ga je imel na voljo v prvem letu obratovanja, zagotovljen na podlagi priznavanja precejšnjega poslovnega tveganja, ki ga je prevzel, ko je na takrat neznanem letališču začel opravljati redne lete skozi vse leto. Menil je, da zanj v primeru letališča Zweibrücken ne bi bilo smiselno prevzeti takega poslovnega tveganja brez spodbujevalne sheme.

| (142) | Letalski prevoznik Ryanair je nadalje trdil, da je bil podoben režim na voljo tudi drugim letalskim prevoznikom, tj. popust na pristojbine za letališke storitve v prvem letu obratovanja je bil na voljo vsem letalskim prevoznikom, ki so začeli opravljati prevoz na novi ruti z letališča Zweibrücken. Zlasti je poudaril, da njegova pogodba z družbo FZG vsebuje klavzulo, ki določa, da se „[t]a pogodba sklene na neizključni podlagi. Pogodbeni stranki soglašata, da so pogoji, ki jih zagotovi letalski prevoznik Ryanair v skladu s to pogodbo, na voljo na pregleden in nediskriminacijski način tudi vsem drugim letalskim prevoznikom, ki bi se želeli zavezati enakemu obsegu prevozne dejavnosti na letališču“ (23). |
| --- | --- |

(142)

Letalski prevoznik Ryanair je nadalje trdil, da je bil podoben režim na voljo tudi drugim letalskim prevoznikom, tj. popust na pristojbine za letališke storitve v prvem letu obratovanja je bil na voljo vsem letalskim prevoznikom, ki so začeli opravljati prevoz na novi ruti z letališča Zweibrücken. Zlasti je poudaril, da njegova pogodba z družbo FZG vsebuje klavzulo, ki določa, da se „[t]a pogodba sklene na neizključni podlagi. Pogodbeni stranki soglašata, da so pogoji, ki jih zagotovi letalski prevoznik Ryanair v skladu s to pogodbo, na voljo na pregleden in nediskriminacijski način tudi vsem drugim letalskim prevoznikom, ki bi se želeli zavezati enakemu obsegu prevozne dejavnosti na letališču“ (23).

23

| (143) | Letalski prevoznik Ryanair je trdil, da pogodbe med njim in družbo FZG ne morejo vsebovati državne pomoči, ker jih ni mogoče pripisati državi. Trdil je, da dokazilo, s katerim je Komisija poskušala dokazati, da je navedene pogodbe mogoče pripisati državi, ne zadostuje, ker se v njem lahko izraža zanimanje javnih organov za poslovne odnose letališča in njegovo prihodnost, ne kažejo pa nobene dejanske vključenosti katerega koli javnega organa v pogajanja in pogodbe med družbo FZG in letalskim prevoznikom Ryanair. |
| --- | --- |

(143)

Letalski prevoznik Ryanair je trdil, da pogodbe med njim in družbo FZG ne morejo vsebovati državne pomoči, ker jih ni mogoče pripisati državi. Trdil je, da dokazilo, s katerim je Komisija poskušala dokazati, da je navedene pogodbe mogoče pripisati državi, ne zadostuje, ker se v njem lahko izraža zanimanje javnih organov za poslovne odnose letališča in njegovo prihodnost, ne kažejo pa nobene dejanske vključenosti katerega koli javnega organa v pogajanja in pogodbe med družbo FZG in letalskim prevoznikom Ryanair.

| (144) | Letalski prevoznik Ryanair je poleg tega predložil več zabeležk, ki jih je pripravila družba Oxera, in analizo, ki jo je pripravil profesor Damien P. McLoughlin. |
| --- | --- |

(144)

Letalski prevoznik Ryanair je poleg tega predložil več zabeležk, ki jih je pripravila družba Oxera, in analizo, ki jo je pripravil profesor Damien P. McLoughlin.

Zabeležka družbe Oxera št. 1 – Opredelitev tržnega referenčnega merila v primerjalni analizi za preskuse udeleženca v tržnem gospodarstvu Zadeve v zvezi z državno pomočjo za letalskega prevoznika Ryanair, ki jih je pripravila družba Oxera, 9. april 2013.

Zabeležka družbe Oxera št. 1 – Opredelitev tržnega referenčnega merila v primerjalni analizi za preskuse udeleženca v tržnem gospodarstvu Zadeve v zvezi z državno pomočjo za letalskega prevoznika Ryanair, ki jih je pripravila družba Oxera, 9. april 2013.

| (145) | Letalski prevoznik Ryanair meni, da je pristop Komisije, da upošteva le primerjalna letališča iz zaledja, v katerem se nahaja letališče v preiskavi, napačen. |
| --- | --- |

(145)

Letalski prevoznik Ryanair meni, da je pristop Komisije, da upošteva le primerjalna letališča iz zaledja, v katerem se nahaja letališče v preiskavi, napačen.

| (146) | Družba Oxera je trdila, da na referenčne tržne cene, pridobljene pri primerljivih letališčih, ni vplivala državna pomoč, dodeljena bližnjim letališčem. Zato je mogoče okvirno oceniti tržno referenčno merilo za preskuse načela udeleženca v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(146)

Družba Oxera je trdila, da na referenčne tržne cene, pridobljene pri primerljivih letališčih, ni vplivala državna pomoč, dodeljena bližnjim letališčem. Zato je mogoče okvirno oceniti tržno referenčno merilo za preskuse načela udeleženca v tržnem gospodarstvu.

| (147) | Razlogi za to so:






  (a) | primerjalne analize se pogosto uporabljajo za preskuse načela udeleženca v tržnem gospodarstvu zunaj področja državne pomoči; |
| --- | --- | --- |

(147)

Razlogi za to so:

(a)

primerjalne analize se pogosto uporabljajo za preskuse načela udeleženca v tržnem gospodarstvu zunaj področja državne pomoči;

| (b) | družbe na določanje cen medsebojno vplivajo le, če gre pri njihovih proizvodih za nadomestke ali dopolnila; |
| --- | --- |

(b)

družbe na določanje cen medsebojno vplivajo le, če gre pri njihovih proizvodih za nadomestke ali dopolnila;

| (c) | ni nujno, da letališča iz istega zaledja medsebojno konkurirajo, primerjalna letališča, uporabljena v predloženih poročilih, pa se srečujejo samo z omejeno konkurenco letališč v državni lasti, ki so v njihovih ustreznih zaledjih (manj kot tretjina komercialnih letališč v zaledjih primerljivih letališč je v celoti v državni lasti, nobeno od teh pa ni bilo predmet preiskav v zvezi z državno pomočjo (od aprila 2013); |
| --- | --- |

(c)

ni nujno, da letališča iz istega zaledja medsebojno konkurirajo, primerjalna letališča, uporabljena v predloženih poročilih, pa se srečujejo samo z omejeno konkurenco letališč v državni lasti, ki so v njihovih ustreznih zaledjih (manj kot tretjina komercialnih letališč v zaledjih primerljivih letališč je v celoti v državni lasti, nobeno od teh pa ni bilo predmet preiskav v zvezi z državno pomočjo (od aprila 2013);

| (d) | tudi kadar primerjalnim letališčem konkurirajo letališča v državni lasti iz istega zaledja, bi se lahko za njihovo ravnanje upravičeno štelo, da je v skladu z načelom udeleženca v tržem gospodarstvu (če gre na primer za velik lastniški delež v zasebni lasti ali z letališčem upravlja zasebna družba); |
| --- | --- |

(d)

tudi kadar primerjalnim letališčem konkurirajo letališča v državni lasti iz istega zaledja, bi se lahko za njihovo ravnanje upravičeno štelo, da je v skladu z načelom udeleženca v tržem gospodarstvu (če gre na primer za velik lastniški delež v zasebni lasti ali z letališčem upravlja zasebna družba);

| (e) | letališča, ki so v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, ne bodo določila cen, nižjih od dodatnih stroškov. |
| --- | --- |

(e)

letališča, ki so v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, ne bodo določila cen, nižjih od dodatnih stroškov.

Zabeležka družbe Oxera št. 2 – Načela, na katerih temelji analiza donosnosti za preskuse udeleženca v tržnem gospodarstvu. Zadeve v zvezi z državno pomočjo za letalskega prevoznika Ryanair, ki jih je pripravila družba Oxera, 9. april 2013.

Zabeležka družbe Oxera št. 2 – Načela, na katerih temelji analiza donosnosti za preskuse udeleženca v tržnem gospodarstvu. Zadeve v zvezi z državno pomočjo za letalskega prevoznika Ryanair, ki jih je pripravila družba Oxera, 9. april 2013.

| (148) | Družba Oxera je trdila, da je analiza donosnosti, ki jo je izvedla v svojih poročilih, predloženih Komisiji, v skladu z načeli, ki bi jih sprejel razumen vlagatelj iz zasebnega sektorja, in zajema pristop, ki je razviden iz predhodne prakse Komisije. |
| --- | --- |

(148)

Družba Oxera je trdila, da je analiza donosnosti, ki jo je izvedla v svojih poročilih, predloženih Komisiji, v skladu z načeli, ki bi jih sprejel razumen vlagatelj iz zasebnega sektorja, in zajema pristop, ki je razviden iz predhodne prakse Komisije.

| (149) | Načela, na katerih temelji analiza donosnosti, so naslednja:






  (a) | ocena se izvede postopoma; |
| --- | --- | --- |

(149)

Načela, na katerih temelji analiza donosnosti, so naslednja:

(a)

ocena se izvede postopoma;

| (b) | predhodni poslovni načrt ni nujno potreben; |
| --- | --- |

(b)

predhodni poslovni načrt ni nujno potreben;

| (c) | za letališče, ki ni prezasedeno, je ustrezna metodologija oblikovanja cen pristop enojnega obračunavanja; |
| --- | --- |

(c)

za letališče, ki ni prezasedeno, je ustrezna metodologija oblikovanja cen pristop enojnega obračunavanja;

| (d) | upoštevati bi se morali le prihodki, povezani z gospodarsko dejavnostjo obratujočega letališča; |
| --- | --- |

(d)

upoštevati bi se morali le prihodki, povezani z gospodarsko dejavnostjo obratujočega letališča;

| (e) | upoštevati bi se moralo celotno trajanje pogodbe, vključno z morebitnimi podaljšanji; |
| --- | --- |

(e)

upoštevati bi se moralo celotno trajanje pogodbe, vključno z morebitnimi podaljšanji;

| (f) | pri ocenjevanju donosnosti pogodb se ne bi smeli upoštevati prihodnji finančni tokovi; |
| --- | --- |

(f)

pri ocenjevanju donosnosti pogodb se ne bi smeli upoštevati prihodnji finančni tokovi;

| (g) | dodatno donosnost pogodb z letalskim prevoznikom Ryanair bi bilo treba oceniti na podlagi ocen ukrepov za interno stopnjo donosnosti ali neto sedanjo vrednost. |
| --- | --- |

(g)

dodatno donosnost pogodb z letalskim prevoznikom Ryanair bi bilo treba oceniti na podlagi ocen ukrepov za interno stopnjo donosnosti ali neto sedanjo vrednost.

Analiza profesorja Damiena P. McLoughlina – Krepitev znamke: zakaj in kako bi morale majhne znamke vlagati v trženje, pripravljeno za letalskega prevoznika Ryanair, 10. april 2013

Analiza profesorja Damiena P. McLoughlina – Krepitev znamke: zakaj in kako bi morale majhne znamke vlagati v trženje, pripravljeno za letalskega prevoznika Ryanair, 10. april 2013

| (150) | Namen dokumenta je bil določiti poslovno logiko, na kateri temeljijo odločitve regionalnih letališč, da družbi AMS plačajo oglaševanje na spletnem mestu Ryanair.com. |
| --- | --- |

(150)

Namen dokumenta je bil določiti poslovno logiko, na kateri temeljijo odločitve regionalnih letališč, da družbi AMS plačajo oglaševanje na spletnem mestu Ryanair.com.

| (151) | V dokumentu je bilo navedeno, da obstajajo številna zelo močna, znana letališča, ki se pogosto uporabljajo. Da bi šibkejši konkurenti lahko razvijali svoj posel, morajo premagati statične nakupovalne navade potrošnikov. Manjša regionalna letališča morajo najti način za dosledno seznanjanje čim širšega občinstva s sporočilom svoje znamke. Za običajne oblike tržnega sporočanja so potrebni izdatki, ki presegajo njihova sredstva. |
| --- | --- |

(151)

V dokumentu je bilo navedeno, da obstajajo številna zelo močna, znana letališča, ki se pogosto uporabljajo. Da bi šibkejši konkurenti lahko razvijali svoj posel, morajo premagati statične nakupovalne navade potrošnikov. Manjša regionalna letališča morajo najti način za dosledno seznanjanje čim širšega občinstva s sporočilom svoje znamke. Za običajne oblike tržnega sporočanja so potrebni izdatki, ki presegajo njihova sredstva.

Zabeležki družbe Oxera št. 3 in 4 – Kako naj bi se sporazumi z družbo AMS obravnavali v okviru analize donosnosti pri preskusu udeleženca v tržnem gospodarstvu?, 17. in 31. januar 2014

Zabeležki družbe Oxera št. 3 in 4 – Kako naj bi se sporazumi z družbo AMS obravnavali v okviru analize donosnosti pri preskusu udeleženca v tržnem gospodarstvu?, 17. in 31. januar 2014

| (152) | Letalski prevoznik Ryanair je predložil dodatni poročili svetovalne družbe Oxera. V teh poročilih je družba Oxera obravnavala načela, ki bi jih bilo treba po mnenju letalskega prevoznika v okviru preskusa udeleženca v tržnem gospodarstvu upoštevati pri analizi donosnosti pogodb o letaliških storitvah med letalskim prevoznikom Ryanair in letališči ter pogodb o storitvah trženja med družbo AMS in istimi letališči (24). Letalski prevoznik Ryanair je poudaril, da navedeni poročili nikakor ne vplivata na njegovo predhodno izraženo mnenje, tj. da bi bilo treba pogodbe o letaliških storitvah in storitvah trženja analizirati z ločenima preskusoma udeleženca v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(152)

Letalski prevoznik Ryanair je predložil dodatni poročili svetovalne družbe Oxera. V teh poročilih je družba Oxera obravnavala načela, ki bi jih bilo treba po mnenju letalskega prevoznika v okviru preskusa udeleženca v tržnem gospodarstvu upoštevati pri analizi donosnosti pogodb o letaliških storitvah med letalskim prevoznikom Ryanair in letališči ter pogodb o storitvah trženja med družbo AMS in istimi letališči (24). Letalski prevoznik Ryanair je poudaril, da navedeni poročili nikakor ne vplivata na njegovo predhodno izraženo mnenje, tj. da bi bilo treba pogodbe o letaliških storitvah in storitvah trženja analizirati z ločenima preskusoma udeleženca v tržnem gospodarstvu.

24

| (153) | V poročilih je navedeno, da bi bilo treba dobiček družbe AMS v skupni analizi donosnosti vključiti med prihodke, odhodke družbe AMS pa med stroške. V ta namen je v poročilih predlagano, da se v skupni analizi donosnosti uporabi metoda na podlagi denarnega toka, kar pomeni, da bi se lahko izdatki letališč za družbo AMS šteli za dodatne operativne stroške. |
| --- | --- |

(153)

V poročilih je navedeno, da bi bilo treba dobiček družbe AMS v skupni analizi donosnosti vključiti med prihodke, odhodke družbe AMS pa med stroške. V ta namen je v poročilih predlagano, da se v skupni analizi donosnosti uporabi metoda na podlagi denarnega toka, kar pomeni, da bi se lahko izdatki letališč za družbo AMS šteli za dodatne operativne stroške.

| (154) | V poročilih je poudarjeno, da dejavnosti trženja prispevajo k ustvarjanju in izboljšanju vrednosti znamke, kar prinaša učinke in koristi med trajanjem pogodbe ter po njenem prenehanju. To bi zlasti veljalo, če bi zaradi dejstva, da je letalski prevoznik Ryanair s tem letališčem sklenil pogodbo, na letališču dejavnost začeli opravljati drugi letalski prevozniki, kar bi k poslovanju na letališču privabilo več trgovin, s tem pa bi se povečali prihodki letališča iz neletalskih dejavnosti. Po mnenju letalskega prevoznika Ryanair bi bilo treba te koristi, če bi Komisija izvedla skupno analizo donosnosti, upoštevati tako, da bi se odhodki družbe AMS šteli za dodatne operativne stroške, zmanjšane za plačila družbe AMS. |
| --- | --- |

(154)

V poročilih je poudarjeno, da dejavnosti trženja prispevajo k ustvarjanju in izboljšanju vrednosti znamke, kar prinaša učinke in koristi med trajanjem pogodbe ter po njenem prenehanju. To bi zlasti veljalo, če bi zaradi dejstva, da je letalski prevoznik Ryanair s tem letališčem sklenil pogodbo, na letališču dejavnost začeli opravljati drugi letalski prevozniki, kar bi k poslovanju na letališču privabilo več trgovin, s tem pa bi se povečali prihodki letališča iz neletalskih dejavnosti. Po mnenju letalskega prevoznika Ryanair bi bilo treba te koristi, če bi Komisija izvedla skupno analizo donosnosti, upoštevati tako, da bi se odhodki družbe AMS šteli za dodatne operativne stroške, zmanjšane za plačila družbe AMS.

| (155) | Letalski prevoznik Ryanair poleg tega meni, da bi bilo treba ob prenehanju pogodbe o letaliških storitvah v napovedani dodatni dobiček vključiti končno vrednost, da bi se upoštevala vrednost, ustvarjena po prenehanju pogodbe. Končna vrednost bi se lahko prilagodila na podlagi verjetnosti „obnovitve“, s katero se meri pričakovanje, da se bo dobiček ohranil po prenehanju pogodbe z letalskim prevoznikom Ryanair ali po dogovoru o podobnih pogojih z drugimi letalskimi prevozniki. Letalski prevoznik Ryanair je menil, da bi se po upoštevanju negotovosti glede dodatnega dobička, ustvarjenega po prenehanju pogodbe o letaliških storitvah, lahko ocenila spodnja meja za koristi, ki izhajajo tako iz pogodbe z družbo AMS kot iz pogodbe o letaliških storitvah. |
| --- | --- |

(155)

Letalski prevoznik Ryanair poleg tega meni, da bi bilo treba ob prenehanju pogodbe o letaliških storitvah v napovedani dodatni dobiček vključiti končno vrednost, da bi se upoštevala vrednost, ustvarjena po prenehanju pogodbe. Končna vrednost bi se lahko prilagodila na podlagi verjetnosti „obnovitve“, s katero se meri pričakovanje, da se bo dobiček ohranil po prenehanju pogodbe z letalskim prevoznikom Ryanair ali po dogovoru o podobnih pogojih z drugimi letalskimi prevozniki. Letalski prevoznik Ryanair je menil, da bi se po upoštevanju negotovosti glede dodatnega dobička, ustvarjenega po prenehanju pogodbe o letaliških storitvah, lahko ocenila spodnja meja za koristi, ki izhajajo tako iz pogodbe z družbo AMS kot iz pogodbe o letaliških storitvah.

| (156) | Poročili ta pristop dopolnjujeta s povzetkom rezultatov študij o učinku trženja na vrednost znamke. V navedenih študijah je priznano, da se lahko s trženjem podpre vrednost znamke in pripomore k oblikovanju baze strank. V skladu s poročili oglaševanje letališča na spletnem mestu Ryanair.com poveča zlasti prepoznavnost znamke. Navedeno je tudi, da lahko manjša regionalna letališča, ki želijo povečati svoj zračni promet, vrednost svoje znamke povečajo zlasti s sklenitvijo pogodb o storitvah trženja z družbo AMS. |
| --- | --- |

(156)

Poročili ta pristop dopolnjujeta s povzetkom rezultatov študij o učinku trženja na vrednost znamke. V navedenih študijah je priznano, da se lahko s trženjem podpre vrednost znamke in pripomore k oblikovanju baze strank. V skladu s poročili oglaševanje letališča na spletnem mestu Ryanair.com poveča zlasti prepoznavnost znamke. Navedeno je tudi, da lahko manjša regionalna letališča, ki želijo povečati svoj zračni promet, vrednost svoje znamke povečajo zlasti s sklenitvijo pogodb o storitvah trženja z družbo AMS.

| (157) | Nazadnje je v poročilih navedeno, da ima pristop na podlagi denarnega toka prednost pred pristopom na podlagi kapitalizacije, v okviru katerega bi se stroški storitev trženja, ki jih zagotovi družba AMS, šteli za naložbo v nematerialno premoženje (tj. vrednost znamke letališča) (25). V pristopu na podlagi kapitalizacije bi se upošteval le delež izdatkov za trženje, ki se ga lahko pripiše neopredmetenim sredstvom letališča. Stroški trženja bi se šteli za naložbo v nematerialno premoženje in bi se amortizirali med trajanjem pogodbe, pri čemer bi se ob koncu načrtovanega prenehanja pogodbe o letaliških storitvah upoštevala preostala vrednost. Pri tem pristopu se ne bi upošteval dodatni dobiček, ki bi nastal s prenehanjem pogodbe o letaliških storitvah z letalskim prevoznikom Ryanair, prav tako pa je težko izračunati vrednost nematerialnega premoženja zaradi odhodkov za znamko in časovno obdobje uporabe tega sredstva. Metoda na podlagi denarnega toka je primernejša od pristopa na podlagi kapitalizacije, saj se s slednjim ne bi zajele pozitivne koristi, ki bi jih imelo letališče zaradi podpisa pogodbe o letaliških storitvah z letalskim prevoznikom Ryanair. |
| --- | --- |

(157)

Nazadnje je v poročilih navedeno, da ima pristop na podlagi denarnega toka prednost pred pristopom na podlagi kapitalizacije, v okviru katerega bi se stroški storitev trženja, ki jih zagotovi družba AMS, šteli za naložbo v nematerialno premoženje (tj. vrednost znamke letališča) (25). V pristopu na podlagi kapitalizacije bi se upošteval le delež izdatkov za trženje, ki se ga lahko pripiše neopredmetenim sredstvom letališča. Stroški trženja bi se šteli za naložbo v nematerialno premoženje in bi se amortizirali med trajanjem pogodbe, pri čemer bi se ob koncu načrtovanega prenehanja pogodbe o letaliških storitvah upoštevala preostala vrednost. Pri tem pristopu se ne bi upošteval dodatni dobiček, ki bi nastal s prenehanjem pogodbe o letaliških storitvah z letalskim prevoznikom Ryanair, prav tako pa je težko izračunati vrednost nematerialnega premoženja zaradi odhodkov za znamko in časovno obdobje uporabe tega sredstva. Metoda na podlagi denarnega toka je primernejša od pristopa na podlagi kapitalizacije, saj se s slednjim ne bi zajele pozitivne koristi, ki bi jih imelo letališče zaradi podpisa pogodbe o letaliških storitvah z letalskim prevoznikom Ryanair.

25

5.1.2   POGODBE O STORITVAH TRŽENJA

| (158) | Letalski prevoznik Ryanair je poudaril, da so pogodbe o storitvah trženja družbe AMS ločene od njegovih pogodb z letališči in bi se morale oceniti ločeno, ker se letalski prevoznik Ryanair in družba AMS ne moreta obravnavati kot en sam upravičenec. O pogodbah se je pogajalo ločeno v zvezi z različnimi storitvami in niso bile predmet povezav, zaradi katerih bi jih bilo mogoče šteti za edini domnevni ukrep državne pomoči. Sklenitev pogodbe o storitvah trženja z družbo AMS ni pogoj za to, da letalski prevoznik Ryanair opravlja zračni prevoz na rutah na letališče in z njega. Slednji je poudaril, da je družba AMS pogodbo o storitvah trženja sklenila z ministrstvom, ki je solastnik letališča, zaradi česar je letališče sicer imelo koristi, vendar namen pogodbe ni bil izboljšati dejavnika obremenitve ali donosa na rutah, na katerih opravlja zračni prevoz letalski prevoznik Ryanair. |
| --- | --- |

(158)

Letalski prevoznik Ryanair je poudaril, da so pogodbe o storitvah trženja družbe AMS ločene od njegovih pogodb z letališči in bi se morale oceniti ločeno, ker se letalski prevoznik Ryanair in družba AMS ne moreta obravnavati kot en sam upravičenec. O pogodbah se je pogajalo ločeno v zvezi z različnimi storitvami in niso bile predmet povezav, zaradi katerih bi jih bilo mogoče šteti za edini domnevni ukrep državne pomoči. Sklenitev pogodbe o storitvah trženja z družbo AMS ni pogoj za to, da letalski prevoznik Ryanair opravlja zračni prevoz na rutah na letališče in z njega. Slednji je poudaril, da je družba AMS pogodbo o storitvah trženja sklenila z ministrstvom, ki je solastnik letališča, zaradi česar je letališče sicer imelo koristi, vendar namen pogodbe ni bil izboljšati dejavnika obremenitve ali donosa na rutah, na katerih opravlja zračni prevoz letalski prevoznik Ryanair.

| (159) | Kar zadeva vrednost trženja, je letalski prevoznik Ryanair trdil, da je prostor za trženje na njegovem spletnem mestu omejen vir, povpraševanje po tem prostoru pa veliko, tudi s strani podjetij, ki niso letališča. Po mnenju letalskega prevoznika Ryanair danes celo tradicionalni letalski prevozniki prepoznavajo vrednost svojih spletnih strani za trženje in oglaševanje. Navedel je, da se letališča odločajo graditi znamko z oglaševanjem na spletnem mestu Ryanair.com ali spletnih mestih drugih letalskih prevoznikov. Trdil je tudi, da imajo letališča od večje prepoznavnosti znamke več koristi v smislu medsebojne krepitve in dopolnjevanja. Letališče Zweibrücken je v mednarodnem prostoru precej manj poznano kot letališče Pariz ali Heathrow, zato mora vlagati v oglaševanje, da bi izboljšalo prepoznavnost svoje znamke in povečalo število prihajajočih potnikov. Letalski prevoznik Ryanair je zaključil, da je imela zvezna dežela dvojno motivacijo za sklenitev pogodbe o storitvah trženja z družbo AMS: prva je bila povsem poslovna, ker je 50-odstotni solastnik upravljavca letališča Zweibrücken; druga, ker je spodbujanje turizma in poslovnih priložnosti v zvezni deželi del njenih dolžnosti. Zato meni, da je zvezna dežela kupila dragocene tržne storitve po tržnih cenah. |
| --- | --- |

(159)

Kar zadeva vrednost trženja, je letalski prevoznik Ryanair trdil, da je prostor za trženje na njegovem spletnem mestu omejen vir, povpraševanje po tem prostoru pa veliko, tudi s strani podjetij, ki niso letališča. Po mnenju letalskega prevoznika Ryanair danes celo tradicionalni letalski prevozniki prepoznavajo vrednost svojih spletnih strani za trženje in oglaševanje. Navedel je, da se letališča odločajo graditi znamko z oglaševanjem na spletnem mestu Ryanair.com ali spletnih mestih drugih letalskih prevoznikov. Trdil je tudi, da imajo letališča od večje prepoznavnosti znamke več koristi v smislu medsebojne krepitve in dopolnjevanja. Letališče Zweibrücken je v mednarodnem prostoru precej manj poznano kot letališče Pariz ali Heathrow, zato mora vlagati v oglaševanje, da bi izboljšalo prepoznavnost svoje znamke in povečalo število prihajajočih potnikov. Letalski prevoznik Ryanair je zaključil, da je imela zvezna dežela dvojno motivacijo za sklenitev pogodbe o storitvah trženja z družbo AMS: prva je bila povsem poslovna, ker je 50-odstotni solastnik upravljavca letališča Zweibrücken; druga, ker je spodbujanje turizma in poslovnih priložnosti v zvezni deželi del njenih dolžnosti. Zato meni, da je zvezna dežela kupila dragocene tržne storitve po tržnih cenah.

5.2   AIRPORT MARKETING SERVICES (DRUŽBA AMS)

AIRPORT MARKETING SERVICES (DRUŽBA AMS)

| (160) | Družba AMS je navedla, da Komisija v nasprotju s tem, kar je predlagano v sklepu o začetku postopka, pogodbe družbe FZG z letalskim prevoznikom Ryanair in pogodbe zvezne dežele o storitvah trženja z družbo AMS ne bi smela obravnavati kot povezani, temveč kot dve ločeni poslovni transakciji. Družba AMS je dejala, da je hčerinska družba letalskega prevoznika Ryanair z lastnimi dejanskimi tržnimi nameni in je bila ustvarjena z namenom razviti dejavnost, ki ni del osnovne dejavnosti letalskega prevoznika Ryanair. Pojasnila je, da jo letalski prevoznik Ryanair uporablja kot posrednico pri prodaji oglaševalskega prostora na svojem spletnem mestu. Nadalje je navedla, da so njene pogodbe o storitvah trženja z letališči načeloma predmet pogajanj, sklenejo pa se ločeno od pogodb letalskega prevoznika Ryanair z istimi letališči. Družba AMS je trdila, da se s pogodbo, ki jo je sklenila z zvezno deželo, letalskemu prevozniku Ryanair ne zagotavlja nobena prednost; Letalski prevoznik Ryanair ne pritiska na svoje partnerje, da bi z družbo AMS sklenili pogodbe o storitvah trženja, uspešnost njegovih rut pa je na splošno enaka na rutah na letališča, ki so z družbo AMS sklenila pogodbo o storitvah trženja, in na tista, ki take pogodbe niso sklenila. |
| --- | --- |

(160)

Družba AMS je navedla, da Komisija v nasprotju s tem, kar je predlagano v sklepu o začetku postopka, pogodbe družbe FZG z letalskim prevoznikom Ryanair in pogodbe zvezne dežele o storitvah trženja z družbo AMS ne bi smela obravnavati kot povezani, temveč kot dve ločeni poslovni transakciji. Družba AMS je dejala, da je hčerinska družba letalskega prevoznika Ryanair z lastnimi dejanskimi tržnimi nameni in je bila ustvarjena z namenom razviti dejavnost, ki ni del osnovne dejavnosti letalskega prevoznika Ryanair. Pojasnila je, da jo letalski prevoznik Ryanair uporablja kot posrednico pri prodaji oglaševalskega prostora na svojem spletnem mestu. Nadalje je navedla, da so njene pogodbe o storitvah trženja z letališči načeloma predmet pogajanj, sklenejo pa se ločeno od pogodb letalskega prevoznika Ryanair z istimi letališči. Družba AMS je trdila, da se s pogodbo, ki jo je sklenila z zvezno deželo, letalskemu prevozniku Ryanair ne zagotavlja nobena prednost; Letalski prevoznik Ryanair ne pritiska na svoje partnerje, da bi z družbo AMS sklenili pogodbe o storitvah trženja, uspešnost njegovih rut pa je na splošno enaka na rutah na letališča, ki so z družbo AMS sklenila pogodbo o storitvah trženja, in na tista, ki take pogodbe niso sklenila.

| (161) | Družba AMS je navedla tudi, da je družba FZG pri nakupu storitev trženja delovala v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, ker naj bi oglaševanje na spletnem mestu Ryanair.com za zvezno deželo predstavljalo visoko realno vrednost, in da je cena, ki jo je družba AMS zaračunala, tržna cena takih storitev. Družba AMS je trdila, da pri določanju cen, po katerih zagotavlja oglaševalski prostor, in obsega tega prostora ne razlikuje med javnimi in zasebnimi oglaševalci. Trdila je tudi, da naj bi javni in zasebni organi konkurirali med seboj za dostop do omejenega oglaševalskega prostora na spletnem mestu Ryanair.com. To po mnenju družbe AMS pomeni, da njeni dogovori z javnimi letališči ne morejo vsebovati državne pomoči, ker bi družba AMS spletni prostor lahko prodajala tudi zasebni družbi po primerljivi ceni. |
| --- | --- |

(161)

Družba AMS je navedla tudi, da je družba FZG pri nakupu storitev trženja delovala v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, ker naj bi oglaševanje na spletnem mestu Ryanair.com za zvezno deželo predstavljalo visoko realno vrednost, in da je cena, ki jo je družba AMS zaračunala, tržna cena takih storitev. Družba AMS je trdila, da pri določanju cen, po katerih zagotavlja oglaševalski prostor, in obsega tega prostora ne razlikuje med javnimi in zasebnimi oglaševalci. Trdila je tudi, da naj bi javni in zasebni organi konkurirali med seboj za dostop do omejenega oglaševalskega prostora na spletnem mestu Ryanair.com. To po mnenju družbe AMS pomeni, da njeni dogovori z javnimi letališči ne morejo vsebovati državne pomoči, ker bi družba AMS spletni prostor lahko prodajala tudi zasebni družbi po primerljivi ceni.

| (162) | Družba AMS je poudarila tudi, da je za majhno regionalno letališče popolnoma smiselno, da kupi tržne storitve pri njej. Trdila je, da je za navedena letališča značilna potreba po povečanju svoje prepoznavnosti in da lahko oglaševanje na spletnem mestu letalskega prevoznika poveča število donosnejših tujih potnikov (tuji potniki ustvarijo več prihodkov iz neletalskih dejavnosti kot odhajajoči potniki, ki izvirajo iz regije, v kateri je letališče). Družba AMS je poudarila, da zvezna dežela ni delovala samo kot solastnik upravljavca letališča z neposrednim zanimanjem za okrepitev podobe njegove znamke in povečanje prihodkov, ampak tudi kot organ, pooblaščen za spodbujanje turizma in poslovnih priložnosti v zvezni deželi Porenje-Pfalška na različne načine, vključno in predvsem z oglaševanjem. |
| --- | --- |

(162)

Družba AMS je poudarila tudi, da je za majhno regionalno letališče popolnoma smiselno, da kupi tržne storitve pri njej. Trdila je, da je za navedena letališča značilna potreba po povečanju svoje prepoznavnosti in da lahko oglaševanje na spletnem mestu letalskega prevoznika poveča število donosnejših tujih potnikov (tuji potniki ustvarijo več prihodkov iz neletalskih dejavnosti kot odhajajoči potniki, ki izvirajo iz regije, v kateri je letališče). Družba AMS je poudarila, da zvezna dežela ni delovala samo kot solastnik upravljavca letališča z neposrednim zanimanjem za okrepitev podobe njegove znamke in povečanje prihodkov, ampak tudi kot organ, pooblaščen za spodbujanje turizma in poslovnih priložnosti v zvezni deželi Porenje-Pfalška na različne načine, vključno in predvsem z oglaševanjem.

5.3   LETALSKI PREVOZNIK GERMANWINGS

LETALSKI PREVOZNIK GERMANWINGS

| (163) | Letalski prevoznik Germanwings je na kratko pojasnil ozadje svoje odločitve, da bo najprej opravljal dejavnosti na letališču Zweibrücken. Navedel je, da je slednjega namesto letališča Saarbrücken izbral zato, ker ima boljšo vzletno-pristajalno stezo, in izpostavil, da je topografija vzletno-pristajalne steze na letališču Saarbrücken težavna. Pojasnil je tudi, da ko se je leta 2006 odločil opravljati lete z letališča Zweibrücken, je bilo slednje bolje opremljeno za instrumentno pristajanje (s sistemom CAT) in čas letenja do Berlina je bil krajši. Letalski prevoznik Germanwings je trdil, da se je zaradi nedonosnosti berlinske rute leta 2011 odločil prenehati opravljati svoje storitve na letališču Zweibrücken. |
| --- | --- |

(163)

Letalski prevoznik Germanwings je na kratko pojasnil ozadje svoje odločitve, da bo najprej opravljal dejavnosti na letališču Zweibrücken. Navedel je, da je slednjega namesto letališča Saarbrücken izbral zato, ker ima boljšo vzletno-pristajalno stezo, in izpostavil, da je topografija vzletno-pristajalne steze na letališču Saarbrücken težavna. Pojasnil je tudi, da ko se je leta 2006 odločil opravljati lete z letališča Zweibrücken, je bilo slednje bolje opremljeno za instrumentno pristajanje (s sistemom CAT) in čas letenja do Berlina je bil krajši. Letalski prevoznik Germanwings je trdil, da se je zaradi nedonosnosti berlinske rute leta 2011 odločil prenehati opravljati svoje storitve na letališču Zweibrücken.

| (164) | Letalski prevoznik Germanwings je najprej trdil, da njegove pogodbe z družbo FZG ne vsebujejo državne pomoči, ker slednje ni mogoče pripisati državi. Navedel je, da politiki v različnih sporočilih za javnost ne morejo dokazati, da je bila država vpletena v pogajanja o teh pogodbah ali njihovo sklenitev in da obveznost imetja seznama pristojbin, ki ga odobri nadzorni organ v skladu s členom 43a pravilnika o izdaji dovoljenj v zračnem prometu LuftVZO, ni veljala za posamezne pogodbe. |
| --- | --- |

(164)

Letalski prevoznik Germanwings je najprej trdil, da njegove pogodbe z družbo FZG ne vsebujejo državne pomoči, ker slednje ni mogoče pripisati državi. Navedel je, da politiki v različnih sporočilih za javnost ne morejo dokazati, da je bila država vpletena v pogajanja o teh pogodbah ali njihovo sklenitev in da obveznost imetja seznama pristojbin, ki ga odobri nadzorni organ v skladu s členom 43a pravilnika o izdaji dovoljenj v zračnem prometu LuftVZO, ni veljala za posamezne pogodbe.

| (165) | Nadalje je letalski prevoznik Germanwings trdil, da je družba FZG pri sklepanju različnih pogodb delovala kot udeleženec v tržnem gospodarstvu. Poudaril je, da načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu od vlagatelja ne zahteva, da kratkoročno ne ustvari nobene izgube, ampak da bi to lahko bila običajna poslovna strategija za zagotovitev srednje- do dolgoročne donosnosti. Zamisel, da letališče ne more zaračunavati pristojbin, s katerimi ne pokrije svojih stroškov, kar se po mnenju letalskega prevoznika Germanwings odraža v sklepu o začetku postopka, naj bi izhajala iz člena 102 Pogodbe in naj bi veljala samo v primeru protimonopolne politike, zato se ne bi smela uporabljati v primerih državne pomoči. |
| --- | --- |

(165)

Nadalje je letalski prevoznik Germanwings trdil, da je družba FZG pri sklepanju različnih pogodb delovala kot udeleženec v tržnem gospodarstvu. Poudaril je, da načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu od vlagatelja ne zahteva, da kratkoročno ne ustvari nobene izgube, ampak da bi to lahko bila običajna poslovna strategija za zagotovitev srednje- do dolgoročne donosnosti. Zamisel, da letališče ne more zaračunavati pristojbin, s katerimi ne pokrije svojih stroškov, kar se po mnenju letalskega prevoznika Germanwings odraža v sklepu o začetku postopka, naj bi izhajala iz člena 102 Pogodbe in naj bi veljala samo v primeru protimonopolne politike, zato se ne bi smela uporabljati v primerih državne pomoči.

5.4   LETALSKI PREVOZNIK TUIFly

LETALSKI PREVOZNIK TUIFly

| (166) | Letalski prevoznik TUIFly je pojasnil ozadje svoje odločitve o preselitvi svoje dejavnosti z letališča Saarbrücken na letališče Zweibrücken. Trdil je, da se je na letališče Zweibrücken preselil zaradi skrbi glede varnosti na letališču Saarbrücken. Letalski prevoznik TUIFly je trdil, da so infrastruktura in topografske značilnosti letališča Saarbrücken v slabem vremenu onemogočale, da bi njegov polno naloženi zrakoplov vrste B737-800 ustrezno pristal na letališču, zaradi česar so bili ti zrakoplovi preusmerjeni na letališče Zweibrücken, še preden je slednje začelo opravljati gospodarsko dejavnost. Po mnenju letalskega prevoznika TUIFly so navedene preusmeritve povzročale zamude in nevšečnosti za potnike ter dodatne stroške in organizacijske težave. Trdil je, da so bile njegove dejavnosti zaradi velikih skrbi glede varnosti na letališču Saarbrücken netrajnostne, selitev na letališče Zweibrücken pa neizogibna. Poleg tega je trdil, da zaradi kratke vzletno-pristajalne steze na letališču Saarbrücken nekateri polno naloženi zrakoplovi niso mogli vzleteti, zaradi česar so morali srednje dolgi leti (kot na Kanarske otoke) vzleteti s pol praznim rezervoarjem za gorivo in se ustaviti za ponovno polnjenje v Španiji ali na Portugalskem. |
| --- | --- |

(166)

Letalski prevoznik TUIFly je pojasnil ozadje svoje odločitve o preselitvi svoje dejavnosti z letališča Saarbrücken na letališče Zweibrücken. Trdil je, da se je na letališče Zweibrücken preselil zaradi skrbi glede varnosti na letališču Saarbrücken. Letalski prevoznik TUIFly je trdil, da so infrastruktura in topografske značilnosti letališča Saarbrücken v slabem vremenu onemogočale, da bi njegov polno naloženi zrakoplov vrste B737-800 ustrezno pristal na letališču, zaradi česar so bili ti zrakoplovi preusmerjeni na letališče Zweibrücken, še preden je slednje začelo opravljati gospodarsko dejavnost. Po mnenju letalskega prevoznika TUIFly so navedene preusmeritve povzročale zamude in nevšečnosti za potnike ter dodatne stroške in organizacijske težave. Trdil je, da so bile njegove dejavnosti zaradi velikih skrbi glede varnosti na letališču Saarbrücken netrajnostne, selitev na letališče Zweibrücken pa neizogibna. Poleg tega je trdil, da zaradi kratke vzletno-pristajalne steze na letališču Saarbrücken nekateri polno naloženi zrakoplovi niso mogli vzleteti, zaradi česar so morali srednje dolgi leti (kot na Kanarske otoke) vzleteti s pol praznim rezervoarjem za gorivo in se ustaviti za ponovno polnjenje v Španiji ali na Portugalskem.

| (167) | Letalski prevoznik TUIFly je trdil, da njegova pogodba z družbo FZG ne vsebuje državne pomoči in da so pristojbine, ki jih je plačal, v skladu s tržnimi stopnjami. Trdil je, da pogoji na letališču Zweibrücken in v okoliški regiji terjajo nizke letalske pristojbine, da lahko letalski prevoznik na tem letališču posluje z dobičkom. Skliceval se je zlasti na stanje potniške infrastrukture na letališču Zweibrücken, pomanjkanje ustreznega javnega prevoza (železnice) na letališče in z njega, lokacijo letališča v regiji z majhno kupno močjo, prvotno slabo stanje vzletno-pristajalne steze, pomanjkanje nastanitve za posadko itd. Trdil je tudi, da letališče Zweibrücken za razliko od letališča Saarbrücken (ali katerega koli drugega letališča, na katerem opravlja svojo dejavnost), nima statusa „carinskega letališča“, zaradi česar mora plačati „carinsko dajatev“, ki na let znaša med [...] EUR in [...] EUR. Po mnenju letalskega prevoznika TUIFly to predstavlja dodatni strošek, ki znaša približno [...] EUR na potnika, kar poveča njegove skupne operativne stroške za več kot [...] EUR na leto. |
| --- | --- |

(167)

Letalski prevoznik TUIFly je trdil, da njegova pogodba z družbo FZG ne vsebuje državne pomoči in da so pristojbine, ki jih je plačal, v skladu s tržnimi stopnjami. Trdil je, da pogoji na letališču Zweibrücken in v okoliški regiji terjajo nizke letalske pristojbine, da lahko letalski prevoznik na tem letališču posluje z dobičkom. Skliceval se je zlasti na stanje potniške infrastrukture na letališču Zweibrücken, pomanjkanje ustreznega javnega prevoza (železnice) na letališče in z njega, lokacijo letališča v regiji z majhno kupno močjo, prvotno slabo stanje vzletno-pristajalne steze, pomanjkanje nastanitve za posadko itd. Trdil je tudi, da letališče Zweibrücken za razliko od letališča Saarbrücken (ali katerega koli drugega letališča, na katerem opravlja svojo dejavnost), nima statusa „carinskega letališča“, zaradi česar mora plačati „carinsko dajatev“, ki na let znaša med [...] EUR in [...] EUR. Po mnenju letalskega prevoznika TUIFly to predstavlja dodatni strošek, ki znaša približno [...] EUR na potnika, kar poveča njegove skupne operativne stroške za več kot [...] EUR na leto.

6.   PRIPOMBE NEMČIJE GLEDE PRIPOMB TRETJIH OSEB

PRIPOMBE NEMČIJE GLEDE PRIPOMB TRETJIH OSEB

6.1   PRIPOMBE GLEDE PRIPOMB LETALSKEGA PREVOZNIKA RYANAIR

PRIPOMBE GLEDE PRIPOMB LETALSKEGA PREVOZNIKA RYANAIR

| (168) | Nemčija je pozdravila dejstvo, da navedbe letalskega prevoznika Ryanair potrjujejo njeno stališče, da letališče Zweibrücken in letalski prevozniki, ki opravljajo svojo dejavnost na njem, niso prejeli državne pomoči. Prav tako se je strinjala, da se mora pogodba med zvezno deželo Porenje-Pfalška in družbo AMS oceniti ločeno od pogodbe med družbo FZG in letalskim prevoznikom Ryanair, da je imel slednji realno vrednost za zvezno deželo in da je bila pogodba sklenjena po tržni ceni. Poudarila je zlasti pomen turizma za regijo in menila, da je namen pogodbe z družbo AMS spodbuditi turizem. |
| --- | --- |

(168)

Nemčija je pozdravila dejstvo, da navedbe letalskega prevoznika Ryanair potrjujejo njeno stališče, da letališče Zweibrücken in letalski prevozniki, ki opravljajo svojo dejavnost na njem, niso prejeli državne pomoči. Prav tako se je strinjala, da se mora pogodba med zvezno deželo Porenje-Pfalška in družbo AMS oceniti ločeno od pogodbe med družbo FZG in letalskim prevoznikom Ryanair, da je imel slednji realno vrednost za zvezno deželo in da je bila pogodba sklenjena po tržni ceni. Poudarila je zlasti pomen turizma za regijo in menila, da je namen pogodbe z družbo AMS spodbuditi turizem.

6.2   PRIPOMBE GLEDE PRIPOMB DRUŽBE AMS

PRIPOMBE GLEDE PRIPOMB DRUŽBE AMS

| (169) | Ker je družba AMS potrdila stališče Nemčije, da pogodba med družbo AMS in zvezno deželo Porenje-Pfalška ne vsebuje državne pomoči, se je Nemčija vzdržala podrobnih pripomb glede posameznih navedb. |
| --- | --- |

(169)

Ker je družba AMS potrdila stališče Nemčije, da pogodba med družbo AMS in zvezno deželo Porenje-Pfalška ne vsebuje državne pomoči, se je Nemčija vzdržala podrobnih pripomb glede posameznih navedb.

6.3   PRIPOMBE GLEDE PRIPOMB LETALSKEGA PREVOZNIKA GERMANWINGS

PRIPOMBE GLEDE PRIPOMB LETALSKEGA PREVOZNIKA GERMANWINGS

| (170) | Nemčija se je v svojih pripombah v odgovor na dopis letalskega prevoznika Germanwings omejila na nekaj njegovih dejanskih predlogov. Zlasti je poudarila, da si letališči Zweibrücken in Saarbrücken v nasprotju z mnenjem letalskega prevoznika Germanwings ne konkurirata, ampak sta bili vedno prepričani, da se dopolnjujeta. Nemčija je trdila, da je izbira letalskega prevoznika za opravljanje dejavnosti na enem ali drugem letališču rezultat strateške odločitve navedenega letalskega prevoznika, ki je ni mogla komentirati. |
| --- | --- |

(170)

Nemčija se je v svojih pripombah v odgovor na dopis letalskega prevoznika Germanwings omejila na nekaj njegovih dejanskih predlogov. Zlasti je poudarila, da si letališči Zweibrücken in Saarbrücken v nasprotju z mnenjem letalskega prevoznika Germanwings ne konkurirata, ampak sta bili vedno prepričani, da se dopolnjujeta. Nemčija je trdila, da je izbira letalskega prevoznika za opravljanje dejavnosti na enem ali drugem letališču rezultat strateške odločitve navedenega letalskega prevoznika, ki je ni mogla komentirati.

7.   OCENA

OCENA

| (171) | V skladu s členom 107(1) Pogodbe je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(171)

V skladu s členom 107(1) Pogodbe je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami“.

| (172) | Merila iz člena 107(1) Pogodbe so kumulativna. Zato mora zadevni ukrep izpolnjevati vse naslednje pogoje, da se ugotovi, ali pomeni pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Finančna podpora mora namreč:






  (a) | biti dodeljena s strani države ali iz državnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

(172)

Merila iz člena 107(1) Pogodbe so kumulativna. Zato mora zadevni ukrep izpolnjevati vse naslednje pogoje, da se ugotovi, ali pomeni pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Finančna podpora mora namreč:

(a)

biti dodeljena s strani države ali iz državnih sredstev;

| (b) | dajati prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga; |
| --- | --- |

(b)

dajati prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga;

| (c) | izkrivljati konkurenco ali ustvarjati možnost izkrivljanja konkurence; ter |
| --- | --- |

(c)

izkrivljati konkurenco ali ustvarjati možnost izkrivljanja konkurence; ter

| (d) | vplivati na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(d)

vplivati na trgovino med državami članicami.

7.1   JAVNO FINANCIRANJE LETALIŠČA ZWEIBRÜCKEN S STRANI ZVEZNE DEŽELE PORENJE-PFALŠKA IN DRUŽBE ZEF

JAVNO FINANCIRANJE LETALIŠČA ZWEIBRÜCKEN S STRANI ZVEZNE DEŽELE PORENJE-PFALŠKA IN DRUŽBE ZEF

7.1.1   OBSTOJ POMOČI

7.1.1.1   
  Gospodarska dejavnost in pojem podjetja

Gospodarska dejavnost in pojem podjetja

| (173) | V skladu z ustaljeno sodno prakso mora Komisija najprej ugotoviti, ali sta družbi FGAZ in FZG podjetji v smislu člena 107(1) Pogodbe. Pojem podjetja zajema vse subjekte, ki opravljajo gospodarsko dejavnost, ne glede na njihov pravni status in način financiranja (26). Vsaka dejavnost, s katero se na določenem trgu ponujajo blago ali storitve, je gospodarska dejavnost (27). |
| --- | --- |

(173)

V skladu z ustaljeno sodno prakso mora Komisija najprej ugotoviti, ali sta družbi FGAZ in FZG podjetji v smislu člena 107(1) Pogodbe. Pojem podjetja zajema vse subjekte, ki opravljajo gospodarsko dejavnost, ne glede na njihov pravni status in način financiranja (26). Vsaka dejavnost, s katero se na določenem trgu ponujajo blago ali storitve, je gospodarska dejavnost (27).

26

27

| (174) | Sodišče je v svoji sodbi v zadevi letališče Leipzig/Halle potrdilo, da upravljanje letališča v tržne namene in gradnja letališke infrastrukture pomenita gospodarsko dejavnost (28). Ko začne upravljavec letališča opravljati gospodarsko dejavnost, tako da zagotavlja plačljive letališke storitve, se ne glede na njegov pravni status ali način financiranja šteje za podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe, zato se pravila Pogodbe o državni pomoči lahko uporabljajo za prednosti, ki mu jih zagotovi država ali ki so mu bile dodeljene iz državnih sredstev (29). |
| --- | --- |

(174)

Sodišče je v svoji sodbi v zadevi letališče Leipzig/Halle potrdilo, da upravljanje letališča v tržne namene in gradnja letališke infrastrukture pomenita gospodarsko dejavnost (28). Ko začne upravljavec letališča opravljati gospodarsko dejavnost, tako da zagotavlja plačljive letališke storitve, se ne glede na njegov pravni status ali način financiranja šteje za podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe, zato se pravila Pogodbe o državni pomoči lahko uporabljajo za prednosti, ki mu jih zagotovi država ali ki so mu bile dodeljene iz državnih sredstev (29).

28

29

| (175) | Komisija opozarja, da zaradi postopnega vstopa tržnih sil v letališki sektor ni mogoče določiti natančnega datuma, kdaj sta gradnja in upravljanje letališča postala gospodarska dejavnost. Vendar je Sodišče Evropske unije priznalo razvojne spremembe v naravi letaliških dejavnosti, Splošno sodišče pa je v sodbi v zadevi letališče Leipzig/Halle razsodilo, da od leta 2000 ni več mogoče izključiti uporabe pravil o državni pomoči za financiranje letališke infrastrukture. Zato je treba od datuma sodbe v zadevi Aéroports de Paris (12. decembra 2000) (30) upravljanje in gradnjo letališke strukture obravnavati kot gospodarsko dejavnost, ki spada na področje nadzora državnih pomoči. |
| --- | --- |

(175)

Komisija opozarja, da zaradi postopnega vstopa tržnih sil v letališki sektor ni mogoče določiti natančnega datuma, kdaj sta gradnja in upravljanje letališča postala gospodarska dejavnost. Vendar je Sodišče Evropske unije priznalo razvojne spremembe v naravi letaliških dejavnosti, Splošno sodišče pa je v sodbi v zadevi letališče Leipzig/Halle razsodilo, da od leta 2000 ni več mogoče izključiti uporabe pravil o državni pomoči za financiranje letališke infrastrukture. Zato je treba od datuma sodbe v zadevi Aéroports de Paris (12. decembra 2000) (30) upravljanje in gradnjo letališke strukture obravnavati kot gospodarsko dejavnost, ki spada na področje nadzora državnih pomoči.

Aéroports de Paris

30

Enotna gospodarska enota

Enotna gospodarska enota

| (176) | Komisija opozarja, da bi bilo treba za namene uporabe pravil o državni pomoči dve ločeni pravni osebi obravnavati kot eno samo gospodarsko enoto, preden se prouči narava dejavnosti družb FGAZ in FZG. Navedena gospodarska enota se nato obravnava kot zadevno podjetje. |
| --- | --- |

(176)

Komisija opozarja, da bi bilo treba za namene uporabe pravil o državni pomoči dve ločeni pravni osebi obravnavati kot eno samo gospodarsko enoto, preden se prouči narava dejavnosti družb FGAZ in FZG. Navedena gospodarska enota se nato obravnava kot zadevno podjetje.

| (177) | Ker je Sodišče trdilo, da „[j]e treba v konkurenčnem pravu izraz ‚podjetje‘ razumeti kot gospodarsko enoto ... čeprav pravno navedena gospodarska enota zajema več oseb, fizičnih ali pravnih“ (31). V zvezi s tem je Sodišče odločilo, da lahko več subjektov skupaj opravlja gospodarsko dejavnost, pri čimer pod določenimi pogoji tvorijo gospodarsko enoto (32). |
| --- | --- |

(177)

Ker je Sodišče trdilo, da „[j]e treba v konkurenčnem pravu izraz ‚podjetje‘ razumeti kot gospodarsko enoto ... čeprav pravno navedena gospodarska enota zajema več oseb, fizičnih ali pravnih“ (31). V zvezi s tem je Sodišče odločilo, da lahko več subjektov skupaj opravlja gospodarsko dejavnost, pri čimer pod določenimi pogoji tvorijo gospodarsko enoto (32).

31

32

| (178) | Da bi Sodišče ugotovilo, ali več subjektov tvori gospodarsko enoto, preveri obstoj obvladujočega deleža ali funkcionalne, gospodarske ali naravne povezave (33). |
| --- | --- |

(178)

Da bi Sodišče ugotovilo, ali več subjektov tvori gospodarsko enoto, preveri obstoj obvladujočega deleža ali funkcionalne, gospodarske ali naravne povezave (33).

33

| (179) | Komisija meni, da sta v tem primeru družbi FGAZ in FZG tako tesno povezani, da jih je treba za namene pravil o državni pomoči obravnavati kot enotno gospodarsko enoto. Prvič, opozoriti je treba, da je družba FZG 100-odstotna hčerinska družba družbe FGAZ, zaradi česar je slednja pooblaščena za nadzor družbe FZG prek skupščine delničarjev. Poleg tega sta družbi FGAZ in FZG povezani s pogodbo o prenosu, ki po mnenju Nemčije pomeni, da se podjetji v skladu z nemškim davčnim pravom obravnavata kot enotna gospodarska enota. Člani nadzornega sveta družbe FZG so v skladu z njenim statutom vedno enaki tistim iz nadzornega sveta družbe FGAZ. V obeh družbah, FGAZ in FZG, vodstvo imenuje zadevni nadzorni svet (ki je, kot je navedeno, v obeh družbah enak). V praksi je bil [...] ves čas izvršni direktor družb FGAZ in FZG (drugi izvršni direktor je bil imenovan samo za družbo FZG, ne pa tudi za družbo FGAZ). Kot edini izvršni direktor družbe FGAZ je [...] slednjo zastopal v skupščini delničarjev družbe FZG, pri čemer je bila družba FGAZ edini delničar. |
| --- | --- |

(179)

Komisija meni, da sta v tem primeru družbi FGAZ in FZG tako tesno povezani, da jih je treba za namene pravil o državni pomoči obravnavati kot enotno gospodarsko enoto. Prvič, opozoriti je treba, da je družba FZG 100-odstotna hčerinska družba družbe FGAZ, zaradi česar je slednja pooblaščena za nadzor družbe FZG prek skupščine delničarjev. Poleg tega sta družbi FGAZ in FZG povezani s pogodbo o prenosu, ki po mnenju Nemčije pomeni, da se podjetji v skladu z nemškim davčnim pravom obravnavata kot enotna gospodarska enota. Člani nadzornega sveta družbe FZG so v skladu z njenim statutom vedno enaki tistim iz nadzornega sveta družbe FGAZ. V obeh družbah, FGAZ in FZG, vodstvo imenuje zadevni nadzorni svet (ki je, kot je navedeno, v obeh družbah enak). V praksi je bil [...] ves čas izvršni direktor družb FGAZ in FZG (drugi izvršni direktor je bil imenovan samo za družbo FZG, ne pa tudi za družbo FGAZ). Kot edini izvršni direktor družbe FGAZ je [...] slednjo zastopal v skupščini delničarjev družbe FZG, pri čemer je bila družba FGAZ edini delničar.

| (180) | V praksi razpoložljive informacije kažejo, da se pomembne odločitve v zvezi z letališčem Zweibrücken redno sprejemajo na ravni družbe FGAZ, ki navodila nato posreduje družbi FZG. Informacije, ki jih je zagotovila Nemčija o postopku odločanja glede posodobitve vzletno-pristajalne steze leta 2008/2009, so v tem smislu informativne. Nadzorni svet družbe FGAZ se je najprej odločil za posodobitev vzletno-pristajalne steze. Skupščina delničarjev družbe FGAZ je nato svojemu vodstvu naročila, da skliče skupščino delničarjev družbe FZG. Vodstvo družbe FGAZ je nato družbo FGAZ kot edinega delničarja zastopalo v skupščini delničarjev družbe FZG in vodstvu slednje naročilo, da izvede odločitev družbe FGAZ o posodobitvi vzletno-pristajalne steze. |
| --- | --- |

(180)

V praksi razpoložljive informacije kažejo, da se pomembne odločitve v zvezi z letališčem Zweibrücken redno sprejemajo na ravni družbe FGAZ, ki navodila nato posreduje družbi FZG. Informacije, ki jih je zagotovila Nemčija o postopku odločanja glede posodobitve vzletno-pristajalne steze leta 2008/2009, so v tem smislu informativne. Nadzorni svet družbe FGAZ se je najprej odločil za posodobitev vzletno-pristajalne steze. Skupščina delničarjev družbe FGAZ je nato svojemu vodstvu naročila, da skliče skupščino delničarjev družbe FZG. Vodstvo družbe FGAZ je nato družbo FGAZ kot edinega delničarja zastopalo v skupščini delničarjev družbe FZG in vodstvu slednje naročilo, da izvede odločitev družbe FGAZ o posodobitvi vzletno-pristajalne steze.

| (181) | Za zaključek Komisija meni, da so povezave med družbama FGAZ in FZG dovolj tesne, da se družbi obravnavata kot ena sama gospodarska enota. Zlasti družba FZG je gospodarsko in pravno odvisna od družbe FGAZ in je brez poslovne volje. Zato sta družbi FGAZ/FZG za namene uporabe zakona Unije o državni pomoči eno podjetje. |
| --- | --- |

(181)

Za zaključek Komisija meni, da so povezave med družbama FGAZ in FZG dovolj tesne, da se družbi obravnavata kot ena sama gospodarska enota. Zlasti družba FZG je gospodarsko in pravno odvisna od družbe FGAZ in je brez poslovne volje. Zato sta družbi FGAZ/FZG za namene uporabe zakona Unije o državni pomoči eno podjetje.

Gospodarska dejavnost

Gospodarska dejavnost

| (182) | Družbi FGAZ/FZG se ukvarjata z gradnjo, vzdrževanjem in upravljanjem letališča Zweibrücken. Zagotavljata letališke storitve in zaračunavata pristojbine uporabnikom – ponudnikom komercialnega letalstva in uporabnikom nekomercialnega splošnega letalstva – za uporabo letališke infrastrukture, pri čemer slednjo izkoriščata v tržne namene. Zato se na podlagi sodne prakse iz uvodnih izjav 174 in 175 sklene, da sta družbi FGAZ/FZG opravljali gospodarsko dejavnost od datuma sodbe v zadevi Aéroports de Paris (tj. od 12. decembra 2000) naprej. |
| --- | --- |

(182)

Družbi FGAZ/FZG se ukvarjata z gradnjo, vzdrževanjem in upravljanjem letališča Zweibrücken. Zagotavljata letališke storitve in zaračunavata pristojbine uporabnikom – ponudnikom komercialnega letalstva in uporabnikom nekomercialnega splošnega letalstva – za uporabo letališke infrastrukture, pri čemer slednjo izkoriščata v tržne namene. Zato se na podlagi sodne prakse iz uvodnih izjav 174 in 175 sklene, da sta družbi FGAZ/FZG opravljali gospodarsko dejavnost od datuma sodbe v zadevi Aéroports de Paris (tj. od 12. decembra 2000) naprej.

Aéroports de Paris

| (183) | Komisija v zvezi s tem poudarja, da družbi FGAZ/FZG nista začeli opravljati gospodarske dejavnosti šele leta 2006, ko se je na letališču Zweibrücken začelo komercialno letalstvo. |
| --- | --- |

(183)

Komisija v zvezi s tem poudarja, da družbi FGAZ/FZG nista začeli opravljati gospodarske dejavnosti šele leta 2006, ko se je na letališču Zweibrücken začelo komercialno letalstvo.

| (184) | Prvič, iz navedbe Nemčije je razvidno, da je letališče Zweibrücken že pred tem poskušalo pritegniti komercialno letalstvo, a neuspešno, s čimer je pokazalo zanimanje za vstop na ta trg. |
| --- | --- |

(184)

Prvič, iz navedbe Nemčije je razvidno, da je letališče Zweibrücken že pred tem poskušalo pritegniti komercialno letalstvo, a neuspešno, s čimer je pokazalo zanimanje za vstop na ta trg.

| (185) | Drugič, trditev, da gradnja in upravljanje letališča po uspešni uvedbi komercialnega letalstva pomenita samo gospodarsko dejavnost, bi vodila v nesprejemljivo sklepanje: ni razloga, da se pripravljalna dejavnost gradnje ali širitve infrastrukture loči od njene poznejše gospodarske uporabe; narava razvojne dejavnosti se mora določiti na podlagi tega, ali poznejša uporaba zgrajene infrastrukture pomeni gospodarsko dejavnost ali ne (34). Splošno sodišče je v svoji sodbi v zadevi letališče Leipzig/Halle pojasnilo, da je upravljanje letališča gospodarska dejavnost, katere neločljiv del je gradnja letališke infrastrukture. |
| --- | --- |

(185)

Drugič, trditev, da gradnja in upravljanje letališča po uspešni uvedbi komercialnega letalstva pomenita samo gospodarsko dejavnost, bi vodila v nesprejemljivo sklepanje: ni razloga, da se pripravljalna dejavnost gradnje ali širitve infrastrukture loči od njene poznejše gospodarske uporabe; narava razvojne dejavnosti se mora določiti na podlagi tega, ali poznejša uporaba zgrajene infrastrukture pomeni gospodarsko dejavnost ali ne (34). Splošno sodišče je v svoji sodbi v zadevi letališče Leipzig/Halle pojasnilo, da je upravljanje letališča gospodarska dejavnost, katere neločljiv del je gradnja letališke infrastrukture.

34

| (186) | Končno je treba izpostaviti, da zagotavljanje letaliških storitev za namene splošnega letalstva prav tako pomeni gospodarsko dejavnost. Enako velja za zagotavljanje plačljivih letaliških storitev vojaškim uporabnikom (35). Zato sta družbi FGAZ/FZG opravljali gospodarsko dejavnost že pred letom 2006. |
| --- | --- |

(186)

Končno je treba izpostaviti, da zagotavljanje letaliških storitev za namene splošnega letalstva prav tako pomeni gospodarsko dejavnost. Enako velja za zagotavljanje plačljivih letaliških storitev vojaškim uporabnikom (35). Zato sta družbi FGAZ/FZG opravljali gospodarsko dejavnost že pred letom 2006.

35

| (187) | Zato se sklene, da sta družbi FGAZ/FZG opravljali gospodarsko dejavnost od 12. decembra 2000 naprej in da kot enotna gospodarska enota pomenita podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(187)

Zato se sklene, da sta družbi FGAZ/FZG opravljali gospodarsko dejavnost od 12. decembra 2000 naprej in da kot enotna gospodarska enota pomenita podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe.

Pristojnost javne politike

Pristojnost javne politike

| (188) | Čeprav se morata družbi FGAZ/FZG zato obravnavati kot podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe, je treba opozoriti, da niso vse dejavnosti lastnika in upravljavca letališča nujno gospodarske (36). |
| --- | --- |

(188)

Čeprav se morata družbi FGAZ/FZG zato obravnavati kot podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe, je treba opozoriti, da niso vse dejavnosti lastnika in upravljavca letališča nujno gospodarske (36).

36

| (189) | Sodišče (37) meni, da dejavnosti, za katere je običajno pristojna država pri izvajanju svojih uradnih pooblastil kot javni organ, niso gospodarske in ne spadajo na področje uporabe pravil o državni pomoči. Take dejavnosti lahko vključujejo na primer varnost, nadzor zračnega prometa, policijo, carinsko službo itd. Financiranje mora biti strogo omejeno na nadomestilo za stroške, ki nastanejo zaradi teh dejavnosti, in se ne sme uporabiti za financiranje drugih gospodarskih dejavnosti (38). |
| --- | --- |

(189)

Sodišče (37) meni, da dejavnosti, za katere je običajno pristojna država pri izvajanju svojih uradnih pooblastil kot javni organ, niso gospodarske in ne spadajo na področje uporabe pravil o državni pomoči. Take dejavnosti lahko vključujejo na primer varnost, nadzor zračnega prometa, policijo, carinsko službo itd. Financiranje mora biti strogo omejeno na nadomestilo za stroške, ki nastanejo zaradi teh dejavnosti, in se ne sme uporabiti za financiranje drugih gospodarskih dejavnosti (38).

37

38

| (190) | Zato financiranje dejavnosti, ki so v pristojnosti javne politike, ali infrastrukture, ki je neposredno povezana z navedenimi dejavnostmi, na splošno ne pomeni državne pomoči (39). Dejavnosti na letališču, kot so nadzor zračnega prometa, policija, carinska služba, gasilska služba, dejavnosti, nujne za varovanje civilnega letalstva pred dejanji nezakonitega vmešavanja, in naložbe v infrastrukturo in opremo, potrebne za opravljanje teh dejavnosti, se na splošno štejejo za negospodarske (40). |
| --- | --- |

(190)

Zato financiranje dejavnosti, ki so v pristojnosti javne politike, ali infrastrukture, ki je neposredno povezana z navedenimi dejavnostmi, na splošno ne pomeni državne pomoči (39). Dejavnosti na letališču, kot so nadzor zračnega prometa, policija, carinska služba, gasilska služba, dejavnosti, nujne za varovanje civilnega letalstva pred dejanji nezakonitega vmešavanja, in naložbe v infrastrukturo in opremo, potrebne za opravljanje teh dejavnosti, se na splošno štejejo za negospodarske (40).

39

40

| (191) | Vendar javno financiranje negospodarskih dejavnosti, ki so tesno povezane z izvajanjem gospodarske dejavnosti, ne sme povzročiti neupravičene diskriminacije med letalskimi družbami in upravljavci letališča. V skladu z ustaljeno sodno prakso je namreč prednost zagotovljena, kadar javni organi podjetja razbremenijo za stroške, povezane z opravljanjem svojih gospodarskih dejavnosti (41). Če je torej v nekem pravnem sistemu običajno, da letalski prevozniki ali upravljavci letališča krijejo stroške nekaterih storitev, medtem ko nekaterim letalskim prevoznikom ali upravljavcem letališča, ki zagotavljajo enake storitve, teh stroškov ni treba kriti, imajo lahko slednji prednost, čeprav te storitve same po sebi veljajo za negospodarske. Zato je treba proučiti pravni okvir, ki se uporablja za upravljavca letališča, da se ugotovi, ali morajo v navedenem pravnem okviru upravljavci letališča ali letalski prevozniki kriti stroške zagotavljanja nekaterih dejavnosti, ki bi lahko bile same po sebi negospodarske, vendar so neločljivo povezane z izvajanjem njihovih gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(191)

Vendar javno financiranje negospodarskih dejavnosti, ki so tesno povezane z izvajanjem gospodarske dejavnosti, ne sme povzročiti neupravičene diskriminacije med letalskimi družbami in upravljavci letališča. V skladu z ustaljeno sodno prakso je namreč prednost zagotovljena, kadar javni organi podjetja razbremenijo za stroške, povezane z opravljanjem svojih gospodarskih dejavnosti (41). Če je torej v nekem pravnem sistemu običajno, da letalski prevozniki ali upravljavci letališča krijejo stroške nekaterih storitev, medtem ko nekaterim letalskim prevoznikom ali upravljavcem letališča, ki zagotavljajo enake storitve, teh stroškov ni treba kriti, imajo lahko slednji prednost, čeprav te storitve same po sebi veljajo za negospodarske. Zato je treba proučiti pravni okvir, ki se uporablja za upravljavca letališča, da se ugotovi, ali morajo v navedenem pravnem okviru upravljavci letališča ali letalski prevozniki kriti stroške zagotavljanja nekaterih dejavnosti, ki bi lahko bile same po sebi negospodarske, vendar so neločljivo povezane z izvajanjem njihovih gospodarskih dejavnosti.

41

| (192) | Nemčija je navedla, da se za stroške, ki izhajajo iz naslednjih dejavnosti (kot stroški naložb ali operativni stroški), šteje, da spadajo v pristojnost javne politike: ukrepi varovanja letališča v skladu s členom 8 zakona o varnosti letalstva (Luftsicherheitsgesetz) (v nadaljnjem besedilu: zakon o varnosti letalstva LuftSiG), ukrepi v zvezi z operativno varnostjo, nadzorom zračnega prometa in varnostjo v zračnem prometu v skladu s členom 27c(2) zakona o zračnem prometu (Luftverkehrsgesetz) (v nadaljnjem besedilu: zakon o zračnem prometu LuftVG), meteorološke storitve in gasilska služba. |
| --- | --- |

(192)

Nemčija je navedla, da se za stroške, ki izhajajo iz naslednjih dejavnosti (kot stroški naložb ali operativni stroški), šteje, da spadajo v pristojnost javne politike: ukrepi varovanja letališča v skladu s členom 8 zakona o varnosti letalstva (Luftsicherheitsgesetz) (v nadaljnjem besedilu: zakon o varnosti letalstva LuftSiG), ukrepi v zvezi z operativno varnostjo, nadzorom zračnega prometa in varnostjo v zračnem prometu v skladu s členom 27c(2) zakona o zračnem prometu (Luftverkehrsgesetz) (v nadaljnjem besedilu: zakon o zračnem prometu LuftVG), meteorološke storitve in gasilska služba.

Luftsicherheitsgesetz)

Luftverkehrsgesetz)

| (193) | Komisija meni, da se ukrepi iz člena 8 zakona o varnosti letalstva LuftSiG, ukrepi iz člena 27c(2) zakona o zračnem prometu LuftVG (vključno z meteorološkimi storitvami) in gasilske storitve lahko načeloma in na podlagi analiz iz uvodnih izjav 195 in naslednjih obravnavajo kot dejavnosti v pristojnosti javne politike. |
| --- | --- |

(193)

Komisija meni, da se ukrepi iz člena 8 zakona o varnosti letalstva LuftSiG, ukrepi iz člena 27c(2) zakona o zračnem prometu LuftVG (vključno z meteorološkimi storitvami) in gasilske storitve lahko načeloma in na podlagi analiz iz uvodnih izjav 195 in naslednjih obravnavajo kot dejavnosti v pristojnosti javne politike.

| (194) | Vendar Komisija v zvezi z ukrepi, ki se nanašajo samo na operativno varnost, meni, da je zagotovitev varnih operacij na letališču običajen del gospodarske dejavnosti upravljanja letališča (42). Komisija je na podlagi podrobnejšega pregleda posameznih dejavnosti in stroškov ugotovila, da ukrepi, katerih namen je zagotoviti varne operacije na letališču, ne pomenijo dejavnosti, ki spadajo v pristojnost javne politike. Vsako podjetje, ki želi upravljati letališče, mora zagotoviti varnost infrastrukture, kot so vzletno-pristajalna steza in letališke ploščadi. |
| --- | --- |

(194)

Vendar Komisija v zvezi z ukrepi, ki se nanašajo samo na operativno varnost, meni, da je zagotovitev varnih operacij na letališču običajen del gospodarske dejavnosti upravljanja letališča (42). Komisija je na podlagi podrobnejšega pregleda posameznih dejavnosti in stroškov ugotovila, da ukrepi, katerih namen je zagotoviti varne operacije na letališču, ne pomenijo dejavnosti, ki spadajo v pristojnost javne politike. Vsako podjetje, ki želi upravljati letališče, mora zagotoviti varnost infrastrukture, kot so vzletno-pristajalna steza in letališke ploščadi.

42

| (195) | Glede pravnega okvira je Nemčija navedla, da za gasilce ne obstajajo stroga pravna pravila, po katerih bi moral te stroške kriti upravljavec letališča. Komisija ugotavlja, da povračilo stroškov za gasilce spada v pravno pristojnost zvezne dežele in da te stroške običajno povrnejo ustrezni regionalni organi. Plačilo se izvede v obsegu, potrebnem za kritje teh stroškov. |
| --- | --- |

(195)

Glede pravnega okvira je Nemčija navedla, da za gasilce ne obstajajo stroga pravna pravila, po katerih bi moral te stroške kriti upravljavec letališča. Komisija ugotavlja, da povračilo stroškov za gasilce spada v pravno pristojnost zvezne dežele in da te stroške običajno povrnejo ustrezni regionalni organi. Plačilo se izvede v obsegu, potrebnem za kritje teh stroškov.

| (196) | Kar zadeva nadzor zračnega prometa in meteorološke storitve, Komisija ugotavlja, da člen 27d in f zakona o zračnem prometu LuftVG določa, da stroške iz člena 27c navedenega zakona za nekatera posebna letališča krije država. Medtem ko se Komisiji v tem primeru ni treba odločiti, ali se s to določbo lahko daje prednost tem letališčem, ki koristijo državno financiranje v skladu s členom 27d in f zakona o zračnem prometu LuftVG, je jasno, da zakon za vsa druga letališča predvideva, da ustrezne stroške krijejo sama. S tega vidika je treba stroške, povezane z nadzorom zračnega prometa in meteorološkimi storitvami, obravnavati kot običajne operativne stroške vsaj tistih letališč, ki niso navedena v členu 27d in f zakona o zračnem prometu LuftVG. |
| --- | --- |

(196)

Kar zadeva nadzor zračnega prometa in meteorološke storitve, Komisija ugotavlja, da člen 27d in f zakona o zračnem prometu LuftVG določa, da stroške iz člena 27c navedenega zakona za nekatera posebna letališča krije država. Medtem ko se Komisiji v tem primeru ni treba odločiti, ali se s to določbo lahko daje prednost tem letališčem, ki koristijo državno financiranje v skladu s členom 27d in f zakona o zračnem prometu LuftVG, je jasno, da zakon za vsa druga letališča predvideva, da ustrezne stroške krijejo sama. S tega vidika je treba stroške, povezane z nadzorom zračnega prometa in meteorološkimi storitvami, obravnavati kot običajne operativne stroške vsaj tistih letališč, ki niso navedena v členu 27d in f zakona o zračnem prometu LuftVG.

| (197) | Kar zadeva ukrepe iz člena 8 zakona o varnosti letalstva LuftSiG, se zdi, da bi po mnenju Nemčije vse stroške, povezane z ukrepi, predvidenimi v navedenem zakonu, lahko krili ustrezni javni organi. Vendar Komisija ugotavlja, da se v skladu s členom 8(3) zakona o varnosti letalstva LuftSiG lahko povrnejo samo stroški, povezani z zagotavljanjem in vzdrževanjem prostorov in objektov, ki so potrebni za izvajanje dejavnosti iz člena 8(1) in (2) navedenega zakona. Vse druge stroške mora kriti upravljavec letališča. Če je javno financiranje, odobreno družbama FGAZ/FZG, slednji razbremenilo za stroške, ki bi jih morali kriti v skladu s členom 8(3) zakona o varnosti letalstva LuftSiG, se šteje, da tako javno financiranje spada na področje uporabe pravil Unije o državni pomoči. |
| --- | --- |

(197)

Kar zadeva ukrepe iz člena 8 zakona o varnosti letalstva LuftSiG, se zdi, da bi po mnenju Nemčije vse stroške, povezane z ukrepi, predvidenimi v navedenem zakonu, lahko krili ustrezni javni organi. Vendar Komisija ugotavlja, da se v skladu s členom 8(3) zakona o varnosti letalstva LuftSiG lahko povrnejo samo stroški, povezani z zagotavljanjem in vzdrževanjem prostorov in objektov, ki so potrebni za izvajanje dejavnosti iz člena 8(1) in (2) navedenega zakona. Vse druge stroške mora kriti upravljavec letališča. Če je javno financiranje, odobreno družbama FGAZ/FZG, slednji razbremenilo za stroške, ki bi jih morali kriti v skladu s členom 8(3) zakona o varnosti letalstva LuftSiG, se šteje, da tako javno financiranje spada na področje uporabe pravil Unije o državni pomoči.

Sklepne ugotovitve o pristojnosti javne politike

| (198) | Glede na navedene ugotovitve Komisija meni, da je treba oblikovati natančnejše sklepe v zvezi s stroški naložb in operativnimi stroški, ki naj bi spadali v pristojnost javne politike. |
| --- | --- |

(198)

Glede na navedene ugotovitve Komisija meni, da je treba oblikovati natančnejše sklepe v zvezi s stroški naložb in operativnimi stroški, ki naj bi spadali v pristojnost javne politike.

| (199) | Kar zadeva operativne stroške, ki so nastali v obdobju 2000–2009, Komisija priznava, da je mogoče take stroške, povezane z gasilsko službo, opredeliti kot stroške, ki spadajo v pristojnost javne politike, če je njihovo plačilo strogo omejeno na to, kar je potrebno za opravljanje teh dejavnosti. Kar zadeva operativne stroške, povezane z ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 8 zakona o varnosti letalstva LuftSiG, Komisija meni, da je mogoče kot stroške, ki spadajo v pristojnost javne politike, opredeliti samo tiste stroške, za katere je upravljavec letališča upravičen do povračila na podlagi člena 8(3) navedenega zakona. Kar zadeva ukrepe za nadzor zračnega prometa in varnost v zračnem prometu ter meteorološke storitve iz člena 27c(2) zakona o zračnem prometu LuftVG ter ob upoštevanju, da letališče Zweibrücken ni eno tistih letališč, za katere bi zvezna vlada prepoznala ustrezno potrebo v skladu s členom 27d(1) in f(1) navedenega zakona, Komisija ugotavlja, da operativni stroški, povezani z ukrepi za nadzor zračnega prometa in varnost v zračnem prometu ter meteorološke storitve ne spadajo med stroške, ki so v pristojnosti javne politike. Operativnih stroškov, povezanih z zagotavljanjem operativne varnosti letališča, prav tako ni mogoče opredeliti kot stroške, ki spadajo v pristojnost javne politike. |
| --- | --- |

(199)

Kar zadeva operativne stroške, ki so nastali v obdobju 2000–2009, Komisija priznava, da je mogoče take stroške, povezane z gasilsko službo, opredeliti kot stroške, ki spadajo v pristojnost javne politike, če je njihovo plačilo strogo omejeno na to, kar je potrebno za opravljanje teh dejavnosti. Kar zadeva operativne stroške, povezane z ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 8 zakona o varnosti letalstva LuftSiG, Komisija meni, da je mogoče kot stroške, ki spadajo v pristojnost javne politike, opredeliti samo tiste stroške, za katere je upravljavec letališča upravičen do povračila na podlagi člena 8(3) navedenega zakona. Kar zadeva ukrepe za nadzor zračnega prometa in varnost v zračnem prometu ter meteorološke storitve iz člena 27c(2) zakona o zračnem prometu LuftVG ter ob upoštevanju, da letališče Zweibrücken ni eno tistih letališč, za katere bi zvezna vlada prepoznala ustrezno potrebo v skladu s členom 27d(1) in f(1) navedenega zakona, Komisija ugotavlja, da operativni stroški, povezani z ukrepi za nadzor zračnega prometa in varnost v zračnem prometu ter meteorološke storitve ne spadajo med stroške, ki so v pristojnosti javne politike. Operativnih stroškov, povezanih z zagotavljanjem operativne varnosti letališča, prav tako ni mogoče opredeliti kot stroške, ki spadajo v pristojnost javne politike.

| (200) | Komisija se ob upoštevanju naložb, izvedenih v obdobju 2000–2009, strinja, da naložbe, ki so neposredno povezane z gasilsko službo, spadajo med odhodke, ki so v pristojnosti javne politike. Poleg tega ustrezni javni organi plačilo izvedejo v obsegu, potrebnem za kritje teh stroškov. Kar zadeva naložbe, povezane z ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 8 zakona o varnosti letalstva LuftSiG, Komisija meni, da je mogoče kot stroške, ki spadajo v pristojnost javne politike, opredeliti samo tiste stroške, za katere je upravljavec letališča upravičen do povračila na podlagi člena 8(3) navedenega zakona. Kar zadeva naložbe, povezane z ukrepi za nadzor zračnega prometa in varnost v zračnem prometu ter meteorološkimi storitvami iz člena 27c(2) zakona o zračnem prometu LuftVG in ob upoštevanju, da letališče Zweibrücken ni eno tistih letališč, za katere bi zvezna vlada prepoznala ustrezno potrebo v skladu s členom 27d in f navedenega zakona, Komisija ugotavlja, da naložbe, povezane z ukrepi za nadzor zračnega prometa in varnost v zračnem prometu ter meteorološkimi storitvami ne spadajo med stroške, ki so v pristojnosti javne politike. Naložb, povezanih z zagotavljanjem operativne varnosti letališča, prav tako ni mogoče opredeliti kot stroške, ki spadajo v pristojnost javne politike. To zlasti pomeni, da ni mogoče šteti, da naložbe v posodobitev in širitev vzletno-pristajalne steze ter namestitev zaščitnih luči itd. spadajo v pristojnost javne politike. |
| --- | --- |

(200)

Komisija se ob upoštevanju naložb, izvedenih v obdobju 2000–2009, strinja, da naložbe, ki so neposredno povezane z gasilsko službo, spadajo med odhodke, ki so v pristojnosti javne politike. Poleg tega ustrezni javni organi plačilo izvedejo v obsegu, potrebnem za kritje teh stroškov. Kar zadeva naložbe, povezane z ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 8 zakona o varnosti letalstva LuftSiG, Komisija meni, da je mogoče kot stroške, ki spadajo v pristojnost javne politike, opredeliti samo tiste stroške, za katere je upravljavec letališča upravičen do povračila na podlagi člena 8(3) navedenega zakona. Kar zadeva naložbe, povezane z ukrepi za nadzor zračnega prometa in varnost v zračnem prometu ter meteorološkimi storitvami iz člena 27c(2) zakona o zračnem prometu LuftVG in ob upoštevanju, da letališče Zweibrücken ni eno tistih letališč, za katere bi zvezna vlada prepoznala ustrezno potrebo v skladu s členom 27d in f navedenega zakona, Komisija ugotavlja, da naložbe, povezane z ukrepi za nadzor zračnega prometa in varnost v zračnem prometu ter meteorološkimi storitvami ne spadajo med stroške, ki so v pristojnosti javne politike. Naložb, povezanih z zagotavljanjem operativne varnosti letališča, prav tako ni mogoče opredeliti kot stroške, ki spadajo v pristojnost javne politike. To zlasti pomeni, da ni mogoče šteti, da naložbe v posodobitev in širitev vzletno-pristajalne steze ter namestitev zaščitnih luči itd. spadajo v pristojnost javne politike.

| (201) | V vsakem primeru je bilo ne glede na pravno opredelitev teh stroškov kot stroškov, ki spadajo v pristojnost javne politike ali ne, dokazano, da jih mora na podlagi veljavnega pravnega okvira kriti upravljavec letališča. Če bi torej navedene stroške plačala država, bi bil upravljavec letališča razbremenjen stroškov, ki bi jih običajno moral kriti sam. |
| --- | --- |

(201)

V vsakem primeru je bilo ne glede na pravno opredelitev teh stroškov kot stroškov, ki spadajo v pristojnost javne politike ali ne, dokazano, da jih mora na podlagi veljavnega pravnega okvira kriti upravljavec letališča. Če bi torej navedene stroške plačala država, bi bil upravljavec letališča razbremenjen stroškov, ki bi jih običajno moral kriti sam.

Gospodarska dejavnost in vojaška uporaba

Gospodarska dejavnost in vojaška uporaba

| (202) | Komisija ugotavlja, da letališče Zweibrücken uporabljajo tudi nemške in druge vojaške sile, vključno za namene usposabljanja. In to kljub temu, da navedeno letališče ni vojaško, ampak civilno letališče (43). |
| --- | --- |

(202)

Komisija ugotavlja, da letališče Zweibrücken uporabljajo tudi nemške in druge vojaške sile, vključno za namene usposabljanja. In to kljub temu, da navedeno letališče ni vojaško, ampak civilno letališče (43).

43

| (203) | Komisija meni, da načeloma zagotavljanje letaliških storitev vojski, četudi s strani civilnih letališč, lahko pomeni dejavnost, ki spada v pristojnost javne politike. Vendar ni jasno, v kolikšnem obsegu se po mnenju Nemčije z javnim financiranjem letališča krijejo samo stroški, ki nastanejo z izpolnjevanjem vojaških potreb po letaliških storitvah. Komisija ugotavlja, da Nemčija zlasti glede operativnih stroškov ne šteje, da stroški, ki izhajajo iz prisotnosti vojske, spadajo v pristojnost javne politike. Načeloma velja enako za naložbe, saj Nemčija ne izpostavlja tistih naložb, ki so tesno povezane z vojaškimi uporabniki letališča. |
| --- | --- |

(203)

Komisija meni, da načeloma zagotavljanje letaliških storitev vojski, četudi s strani civilnih letališč, lahko pomeni dejavnost, ki spada v pristojnost javne politike. Vendar ni jasno, v kolikšnem obsegu se po mnenju Nemčije z javnim financiranjem letališča krijejo samo stroški, ki nastanejo z izpolnjevanjem vojaških potreb po letaliških storitvah. Komisija ugotavlja, da Nemčija zlasti glede operativnih stroškov ne šteje, da stroški, ki izhajajo iz prisotnosti vojske, spadajo v pristojnost javne politike. Načeloma velja enako za naložbe, saj Nemčija ne izpostavlja tistih naložb, ki so tesno povezane z vojaškimi uporabniki letališča.

| (204) | Vendar Nemčija ne trdi, da je stalna uporaba letališča s strani vojske eden od razlogov, zakaj so bile naložbe v varnost letališča (vzletno-pristajalna steza itd.) povsem potrebne in zakaj ni bilo mogoče zapreti letališča. |
| --- | --- |

(204)

Vendar Nemčija ne trdi, da je stalna uporaba letališča s strani vojske eden od razlogov, zakaj so bile naložbe v varnost letališča (vzletno-pristajalna steza itd.) povsem potrebne in zakaj ni bilo mogoče zapreti letališča.

| (205) | Komisija ugotavlja, da se s tega vidika zdi, da letališče Zweibrücken vojski zagotavlja letališke storitve za plačilo. V zapisniku nadzornega sveta družbe FGAZ z dne 2. oktobra 2006 je povzeta razprava o vojaških vajah na letališču Zweibrücken. Vodstvo poudarja, da je eden od razlogov, da se take vaje dovolijo, prihodek, ki se s tem ustvari, kar kaže na to, da je z vidika družb FGAZ/FZG zagotavljanje letaliških storitev vojski gospodarska dejavnost. Razprava se v nadaljevanju dotakne vprašanja, ali naj družba FZG v prihodnje dovoli vojaške vaje na letališču Zweibrücken, kar pomeni, da o zagotavljanju storitev vojski odločata družbi FGAZ/FZG po lastni presoji. |
| --- | --- |

(205)

Komisija ugotavlja, da se s tega vidika zdi, da letališče Zweibrücken vojski zagotavlja letališke storitve za plačilo. V zapisniku nadzornega sveta družbe FGAZ z dne 2. oktobra 2006 je povzeta razprava o vojaških vajah na letališču Zweibrücken. Vodstvo poudarja, da je eden od razlogov, da se take vaje dovolijo, prihodek, ki se s tem ustvari, kar kaže na to, da je z vidika družb FGAZ/FZG zagotavljanje letaliških storitev vojski gospodarska dejavnost. Razprava se v nadaljevanju dotakne vprašanja, ali naj družba FZG v prihodnje dovoli vojaške vaje na letališču Zweibrücken, kar pomeni, da o zagotavljanju storitev vojski odločata družbi FGAZ/FZG po lastni presoji.

| (206) | Poleg tega po mnenju Komisije dejstvo, da Nemčija ni odkrila nobenih stroškov, povezanih z naložbami ali operativnimi stroški, ki bi bili posebej povezani z vojaškimi uporabniki letališča, pomeni, da je vojska le še ena stranka letališča Zweibrücken. |
| --- | --- |

(206)

Poleg tega po mnenju Komisije dejstvo, da Nemčija ni odkrila nobenih stroškov, povezanih z naložbami ali operativnimi stroški, ki bi bili posebej povezani z vojaškimi uporabniki letališča, pomeni, da je vojska le še ena stranka letališča Zweibrücken.

| (207) | V sklepu Komisija zagotavljanje letaliških storitev vojski obravnava kot gospodarsko dejavnost na letališču Zweibrücken, pri čemer zlasti poudarja nezmožnost opredelitve stroškov, ki so posebej povezani s prisotnostjo vojske na letališču Zweibrücken, in (delno) gospodarsko upravičenost, ki jo družbi FGAZ/FZG navajata glede zagotavljanja storitev vojski. |
| --- | --- |

(207)

V sklepu Komisija zagotavljanje letaliških storitev vojski obravnava kot gospodarsko dejavnost na letališču Zweibrücken, pri čemer zlasti poudarja nezmožnost opredelitve stroškov, ki so posebej povezani s prisotnostjo vojske na letališču Zweibrücken, in (delno) gospodarsko upravičenost, ki jo družbi FGAZ/FZG navajata glede zagotavljanja storitev vojski.

| (208) | Tudi v hipotetičnem scenariju, tj., če bi Komisija ugotovila, da bi stroške, ki nastanejo zaradi prisotnosti vojske, lahko krila država, ker so v pristojnosti javne politike, bi bilo treba vseeno upoštevati, da javno financiranje letališke negospodarske dejavnosti, povezane z zagotavljanjem storitev vojski, ne bi smelo voditi v navzkrižno subvencioniranje gospodarskih dejavnosti letališča. Zlasti ne bi bilo mogoče šteti, da celotna naložba v sredstva, ki jih uporablja tudi vojska (vzletno-pristajalna steza itd.), ali fiksni operativni stroški spadajo v pristojnost javne politike. |
| --- | --- |

(208)

Tudi v hipotetičnem scenariju, tj., če bi Komisija ugotovila, da bi stroške, ki nastanejo zaradi prisotnosti vojske, lahko krila država, ker so v pristojnosti javne politike, bi bilo treba vseeno upoštevati, da javno financiranje letališke negospodarske dejavnosti, povezane z zagotavljanjem storitev vojski, ne bi smelo voditi v navzkrižno subvencioniranje gospodarskih dejavnosti letališča. Zlasti ne bi bilo mogoče šteti, da celotna naložba v sredstva, ki jih uporablja tudi vojska (vzletno-pristajalna steza itd.), ali fiksni operativni stroški spadajo v pristojnost javne politike.

7.1.1.2   
  Državna sredstva in odgovornost države

Državna sredstva in odgovornost države

| (209) | Da bi zadevni ukrepi pomenili državno pomoč, se morajo financirati z državnimi sredstvi, odločitev o odobritvi ukrepa pa mora biti pripisljiva državi. |
| --- | --- |

(209)

Da bi zadevni ukrepi pomenili državno pomoč, se morajo financirati z državnimi sredstvi, odločitev o odobritvi ukrepa pa mora biti pripisljiva državi.

| (210) | Pojem državne pomoči se uporablja za vsako prednost, ki jo iz državnih sredstev dodeli država sama ali posrednik, ki deluje na podlagi dodeljenih pooblastil (44). Za uporabo člena 107 Pogodbe so sredstva lokalnih organov državna sredstva (45). |
| --- | --- |

(210)

Pojem državne pomoči se uporablja za vsako prednost, ki jo iz državnih sredstev dodeli država sama ali posrednik, ki deluje na podlagi dodeljenih pooblastil (44). Za uporabo člena 107 Pogodbe so sredstva lokalnih organov državna sredstva (45).

44

45

| (211) | V tem primeru so bili ustrezni ukrepi, tj. neposredna nepovratna sredstva za naložbe, dodeljena družbi FZG, in letne kapitalske injekcije v korist družb FGAZ/FZG, odobreni neposredno iz proračuna lokalnih organov. Nepovratna sredstva za naložbe je zagotovila neposredno zvezna dežela Porenje-Pfalška, medtem ko sta kapitalske injekcije sofinancirali zvezna dežela in družba ZEF, tj. združenje lokalnih javnih ozemeljskih podjetij. |
| --- | --- |

(211)

V tem primeru so bili ustrezni ukrepi, tj. neposredna nepovratna sredstva za naložbe, dodeljena družbi FZG, in letne kapitalske injekcije v korist družb FGAZ/FZG, odobreni neposredno iz proračuna lokalnih organov. Nepovratna sredstva za naložbe je zagotovila neposredno zvezna dežela Porenje-Pfalška, medtem ko sta kapitalske injekcije sofinancirali zvezna dežela in družba ZEF, tj. združenje lokalnih javnih ozemeljskih podjetij.

| (212) | Zato Komisija meni, da so se naložbe financirale z državnimi sredstvi in jih je mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(212)

Zato Komisija meni, da so se naložbe financirale z državnimi sredstvi in jih je mogoče pripisati državi.

7.1.1.3   
  Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (213) | Prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe je vsaka gospodarska korist, ki je podjetje ne bi pridobilo pod običajnimi tržnimi pogoji, tj. brez posredovanja države (46). Pomemben je le učinek ukrepa na podjetje, ne pa vzrok ali cilj posredovanja države (47). Za prednost gre takrat, kadar se finančni položaj podjetja zaradi posredovanja države izboljša. |
| --- | --- |

(213)

Prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe je vsaka gospodarska korist, ki je podjetje ne bi pridobilo pod običajnimi tržnimi pogoji, tj. brez posredovanja države (46). Pomemben je le učinek ukrepa na podjetje, ne pa vzrok ali cilj posredovanja države (47). Za prednost gre takrat, kadar se finančni položaj podjetja zaradi posredovanja države izboljša.

46

47

| (214) | Komisija nadalje opozarja, da „kapitala, ki ga da država neposredno ali posredno na razpolago podjetju v okoliščinah, ki ustrezajo običajnim tržnim pogojem, ni mogoče šteti za državno pomoč“ (48). Da bi Komisija v tem primeru lahko ocenila, ali sta družbi FGAZ/FZG zaradi javnega financiranja letališča Leipzig/Halle pridobili prednost, ki je po običajnih tržnih pogojih ne bi pridobili, mora primerjati ravnanje javnih organov, ki zagotavljajo neposredna nepovratna sredstva za naložbe in kapitalske injekcije s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po dolgoročnih možnostih donosnosti (49). |
| --- | --- |

(214)

Komisija nadalje opozarja, da „kapitala, ki ga da država neposredno ali posredno na razpolago podjetju v okoliščinah, ki ustrezajo običajnim tržnim pogojem, ni mogoče šteti za državno pomoč“ (48). Da bi Komisija v tem primeru lahko ocenila, ali sta družbi FGAZ/FZG zaradi javnega financiranja letališča Leipzig/Halle pridobili prednost, ki je po običajnih tržnih pogojih ne bi pridobili, mora primerjati ravnanje javnih organov, ki zagotavljajo neposredna nepovratna sredstva za naložbe in kapitalske injekcije s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po dolgoročnih možnostih donosnosti (49).

48

49

| (215) | Ocena ne sme upoštevati nobenih pozitivnih učinkov na gospodarstvo regije, v kateri je letališče, saj je Sodišče pojasnilo, da je ustrezno vprašanje za uporabo načela udeleženca v tržnem gospodarstvu, ali „bi se v podobnih okoliščinah zasebni delničar na podlagi predvidljivih možnosti donosa, ne glede na vse dejavnike socialne narave oziroma regionalno ali sektorsko politiko, odločil za vpis zadevnega kapitala“ (50). |
| --- | --- |

(215)

Ocena ne sme upoštevati nobenih pozitivnih učinkov na gospodarstvo regije, v kateri je letališče, saj je Sodišče pojasnilo, da je ustrezno vprašanje za uporabo načela udeleženca v tržnem gospodarstvu, ali „bi se v podobnih okoliščinah zasebni delničar na podlagi predvidljivih možnosti donosa, ne glede na vse dejavnike socialne narave oziroma regionalno ali sektorsko politiko, odločil za vpis zadevnega kapitala“ (50).

50

| (216) | Sodišče je v sodbi v zadevi Stardust Marine navedlo, da je „[...] za proučitev, ali je država ravnala kot preudaren vlagatelj, ki deluje pod pogoji tržnega gospodarstva, potrebna umestitev v obdobje, v katerem so bili sprejeti ukrepi finančne podpore, da se oceni gospodarska racionalnost ravnanja države in s tem prepreči kakršna koli ocena na podlagi poznejših razmer“ (51). |
| --- | --- |

(216)

Sodišče je v sodbi v zadevi Stardust Marine navedlo, da je „[...] za proučitev, ali je država ravnala kot preudaren vlagatelj, ki deluje pod pogoji tržnega gospodarstva, potrebna umestitev v obdobje, v katerem so bili sprejeti ukrepi finančne podpore, da se oceni gospodarska racionalnost ravnanja države in s tem prepreči kakršna koli ocena na podlagi poznejših razmer“ (51).

Stardust Marine

51

| (217) | Poleg tega je Sodišče v zadevi EDF razsodilo, da „[...] ekonomske ocene, izvedene po dodelitvi take prednosti, naknadna ugotovitev dejanskega donosa naložbe, ki jo izvede zadevna država članica, ali naknadne utemeljitve dejansko uporabljenega postopka ne morejo zadostovati za dokaz, da je ta država članica pred to dodelitvijo ali sočasno z njo tako odločitev sprejela kot delničarka“ (52). |
| --- | --- |

(217)

Poleg tega je Sodišče v zadevi EDF razsodilo, da „[...] ekonomske ocene, izvedene po dodelitvi take prednosti, naknadna ugotovitev dejanskega donosa naložbe, ki jo izvede zadevna država članica, ali naknadne utemeljitve dejansko uporabljenega postopka ne morejo zadostovati za dokaz, da je ta država članica pred to dodelitvijo ali sočasno z njo tako odločitev sprejela kot delničarka“ (52).

52

| (218) | Da bi Komisija lahko uporabila načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu, mora upoštevati čas sprejetja posameznih sklepov o zagotavljanju javnih sredstev družbama FGAZ/FZG. Komisija mora svojo oceno utemeljiti tudi na informacijah in predpostavkah, ki so bile na voljo ustreznim lokalnim organom v času sprejetja sklepa o finančnih ureditvah zadevnih infrastrukturnih ukrepov. |
| --- | --- |

(218)

Da bi Komisija lahko uporabila načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu, mora upoštevati čas sprejetja posameznih sklepov o zagotavljanju javnih sredstev družbama FGAZ/FZG. Komisija mora svojo oceno utemeljiti tudi na informacijah in predpostavkah, ki so bile na voljo ustreznim lokalnim organom v času sprejetja sklepa o finančnih ureditvah zadevnih infrastrukturnih ukrepov.

Neposredna nepovratna sredstva za naložbe

Neposredna nepovratna sredstva za naložbe

| (219) | Komisija ugotavlja, da se je z neposrednimi nepovratnimi sredstvi za naložbe kril delež stroškov naložb, ki sta jih imeli družbi FGAZ/FZG v okviru svojih gospodarskih dejavnosti. Upravljavec letališča mora običajno kriti vse stroške, povezane z gradnjo in upravljanjem letališča (razen tistih stroškov, ki so v pristojnosti javne politike in jih upravljavec letališča v skladu z veljavnim pravnim okvirom običajno ne krije), vključno s stroški naložb, tako da sta družbi FGAZ/FZG razbremenjeni teh stroškov, ki bi jih običajno morali kriti sami. |
| --- | --- |

(219)

Komisija ugotavlja, da se je z neposrednimi nepovratnimi sredstvi za naložbe kril delež stroškov naložb, ki sta jih imeli družbi FGAZ/FZG v okviru svojih gospodarskih dejavnosti. Upravljavec letališča mora običajno kriti vse stroške, povezane z gradnjo in upravljanjem letališča (razen tistih stroškov, ki so v pristojnosti javne politike in jih upravljavec letališča v skladu z veljavnim pravnim okvirom običajno ne krije), vključno s stroški naložb, tako da sta družbi FGAZ/FZG razbremenjeni teh stroškov, ki bi jih običajno morali kriti sami.

| (220) | Nemčija ni izrecno trdila, da so neposredna nepovratna sredstva za naložbe v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu. Namesto tega je navedla, da lokalni organi zaprtja letališča niso nikdar videli kot realno možnost in da je bilo glede na potrebo po njegovem obratovanju gospodarsko smiselno, da se letališče odpre tudi za komercialno letalstvo. Ob drugih priložnostih je Nemčija trdila, da so bile naložbe na letališču posledica želje, da se regija gospodarsko okrepi, in da so bile javne subvencije potrebne, ker prihodki, ustvarjeni na podlagi izkoriščanja letališča v tržne namene, ne bi zadostovali za kritje s tem povezanih stroškov. |
| --- | --- |

(220)

Nemčija ni izrecno trdila, da so neposredna nepovratna sredstva za naložbe v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu. Namesto tega je navedla, da lokalni organi zaprtja letališča niso nikdar videli kot realno možnost in da je bilo glede na potrebo po njegovem obratovanju gospodarsko smiselno, da se letališče odpre tudi za komercialno letalstvo. Ob drugih priložnostih je Nemčija trdila, da so bile naložbe na letališču posledica želje, da se regija gospodarsko okrepi, in da so bile javne subvencije potrebne, ker prihodki, ustvarjeni na podlagi izkoriščanja letališča v tržne namene, ne bi zadostovali za kritje s tem povezanih stroškov.

| (221) | Nemčija je poudarila tudi, da je infrastruktura potrebna, da se ustvarijo delovna mesta (od skupaj približno 5 000 delovnih mest v zvezni deželi Porenje-Pfalška jih je 2 708 neposredno in posredno odvisnih od letališča), prihranijo socialni stroški (25 milijonov EUR na leto) in ustvari prihodek od davka. Poleg tega je trdila, da so delovna mesta še zlasti pomembna v tem območju, kjer je trenutna stopnja brezposelnosti 2 % nad povprečjem v zvezni deželi. Poleg tega je navedla mnenji dveh strokovnjakov, ki poudarjata pomen letališča za regionalno gospodarstvo (53). |
| --- | --- |

(221)

Nemčija je poudarila tudi, da je infrastruktura potrebna, da se ustvarijo delovna mesta (od skupaj približno 5 000 delovnih mest v zvezni deželi Porenje-Pfalška jih je 2 708 neposredno in posredno odvisnih od letališča), prihranijo socialni stroški (25 milijonov EUR na leto) in ustvari prihodek od davka. Poleg tega je trdila, da so delovna mesta še zlasti pomembna v tem območju, kjer je trenutna stopnja brezposelnosti 2 % nad povprečjem v zvezni deželi. Poleg tega je navedla mnenji dveh strokovnjakov, ki poudarjata pomen letališča za regionalno gospodarstvo (53).

53

| (222) | Vendar se družbeni in regionalni vidiki pri preskusu udeleženca v tržnem gospodarstvu ne morejo upoštevati. Čeprav bi Komisija te družbene in regionalne vidike upoštevala, študije, ki jih je predložila Nemčija, poleg tega kažejo, da je družba FZG junija 2012 na letališču Zweibrücken sama zagotovila 115 delovnih mest. Te študije potrjujejo, da komercialno območje okoli spremenjenega letališča skupaj zagotavlja 2 708 neposrednih in posrednih delovnih mest. Vendar se od teh samo 7,8 %, torej 210 delovnih mest, ukvarja s prevozom in skladiščenjem, tj. z dejavnostmi, ki so neposredno povezane s prisotnostjo letališča. |
| --- | --- |

(222)

Vendar se družbeni in regionalni vidiki pri preskusu udeleženca v tržnem gospodarstvu ne morejo upoštevati. Čeprav bi Komisija te družbene in regionalne vidike upoštevala, študije, ki jih je predložila Nemčija, poleg tega kažejo, da je družba FZG junija 2012 na letališču Zweibrücken sama zagotovila 115 delovnih mest. Te študije potrjujejo, da komercialno območje okoli spremenjenega letališča skupaj zagotavlja 2 708 neposrednih in posrednih delovnih mest. Vendar se od teh samo 7,8 %, torej 210 delovnih mest, ukvarja s prevozom in skladiščenjem, tj. z dejavnostmi, ki so neposredno povezane s prisotnostjo letališča.

| (223) | Čeprav se načeloma lahko sprejme, da se tudi nepovratna sredstva družbi, ki je v celoti v lasti države, lahko štejejo za naložbe, ki so združljive s trgom, Nemčija ni predložila poslovnega načrta ali predhodnih izračunov o pričakovani donosnosti nepovratnih sredstev za naložbe. Edina napoved, ki jo je predložila, je študija iz leta 2003 o številu potnikov v komercialnem letalstvu, ki bi lahko bilo donosno, in napoved iz leta 2010 o pričakovanih letnih rezultatih v obdobju 2011–2015. V okviru slednje se je pričakovalo, da bo družba FZG postala donosna šele leta 2015, če bi se število potnikov povečalo za več kot 500 000 potnikov na leto. |
| --- | --- |

(223)

Čeprav se načeloma lahko sprejme, da se tudi nepovratna sredstva družbi, ki je v celoti v lasti države, lahko štejejo za naložbe, ki so združljive s trgom, Nemčija ni predložila poslovnega načrta ali predhodnih izračunov o pričakovani donosnosti nepovratnih sredstev za naložbe. Edina napoved, ki jo je predložila, je študija iz leta 2003 o številu potnikov v komercialnem letalstvu, ki bi lahko bilo donosno, in napoved iz leta 2010 o pričakovanih letnih rezultatih v obdobju 2011–2015. V okviru slednje se je pričakovalo, da bo družba FZG postala donosna šele leta 2015, če bi se število potnikov povečalo za več kot 500 000 potnikov na leto.

| (224) | Infrastrukturne naložbe na letališču Zweibrücken vključujejo visoke stroške (glej stroške naložb v preglednici 2 in 3, v katerih niso vključene naložbe v pristojnosti javne politike iz uvodnih izjav 198–200, in naložbe, ki so bile izvedene pred 12. decembrom 2000) in dolgo obdobje negativnih rezultatov (predvidoma vsaj do leta 2015). |
| --- | --- |

(224)

Infrastrukturne naložbe na letališču Zweibrücken vključujejo visoke stroške (glej stroške naložb v preglednici 2 in 3, v katerih niso vključene naložbe v pristojnosti javne politike iz uvodnih izjav 198–200, in naložbe, ki so bile izvedene pred 12. decembrom 2000) in dolgo obdobje negativnih rezultatov (predvidoma vsaj do leta 2015).

| (225) | Kljub velikim negotovostim, ki so neločljivo povezane s projektom, kot je njegova dolgoročnost, ni bilo ne predhodnega poslovnega načrta ne analize občutljivosti glede temeljnih predpostavk o donosnosti. To ni v skladu z vrsto analize, ki bi jo previden vlagatelj opravil pri takem projektu. |
| --- | --- |

(225)

Kljub velikim negotovostim, ki so neločljivo povezane s projektom, kot je njegova dolgoročnost, ni bilo ne predhodnega poslovnega načrta ne analize občutljivosti glede temeljnih predpostavk o donosnosti. To ni v skladu z vrsto analize, ki bi jo previden vlagatelj opravil pri takem projektu.

| (226) | Komisija ugotavlja, da sta družbi FGAZ/FZG od leta 2000 vsako leto ustvarili izgubo, pri čemer je ta trend naraščal od leta 2005. |
| --- | --- |

(226)

Komisija ugotavlja, da sta družbi FGAZ/FZG od leta 2000 vsako leto ustvarili izgubo, pri čemer je ta trend naraščal od leta 2005.

| (227) | Prvič, neposredna nepovratna sredstva za naložbe niso bila vračljiva in niso ustvarila donosov iz naložb. Drugič, Nemčija ni predložila nobenega dokazila, da so bila nepovratna sredstva družbi FZG dana na voljo po tržnih pogojih. Tretjič, Nemčija ne uveljavlja načela udeleženca v tržnem gospodarstvu. Zato Komisija ugotavlja, da je bila z neposrednimi nepovratnimi sredstvi za naložbe, ki jih je zvezna dežela dodelila družbi FZG po 12. decembru 2000, slednji zagotovljena gospodarska prednost (ker nepovratna sredstva za naložbe niso bila v celoti povezana z dejavnostmi, ki so v pristojnosti javne politike, kot je sklenjeno v uvodnih izjavah 198, 199 in 200). |
| --- | --- |

(227)

Prvič, neposredna nepovratna sredstva za naložbe niso bila vračljiva in niso ustvarila donosov iz naložb. Drugič, Nemčija ni predložila nobenega dokazila, da so bila nepovratna sredstva družbi FZG dana na voljo po tržnih pogojih. Tretjič, Nemčija ne uveljavlja načela udeleženca v tržnem gospodarstvu. Zato Komisija ugotavlja, da je bila z neposrednimi nepovratnimi sredstvi za naložbe, ki jih je zvezna dežela dodelila družbi FZG po 12. decembru 2000, slednji zagotovljena gospodarska prednost (ker nepovratna sredstva za naložbe niso bila v celoti povezana z dejavnostmi, ki so v pristojnosti javne politike, kot je sklenjeno v uvodnih izjavah 198, 199 in 200).

Enkratne kapitalske injekcije

Enkratne kapitalske injekcije

| (228) | Zvezna dežela Porenje-Pfalška in družba ZEF sta z letnimi kapitalskimi injekcijami pokrili letne izgube družbe FGAZ, ki so bile v celoti posledica letnih izgub družbe FZG (glej preglednico 4). Zato so se z letnimi kapitalskimi injekcijami pokrili del običajne naložbe in operativni stroški družb FGAZ/FZG, s čimer sta bili podjetji razbremenjeni za finančno breme, ki bi ga sicer morali kriti sami. |
| --- | --- |

(228)

Zvezna dežela Porenje-Pfalška in družba ZEF sta z letnimi kapitalskimi injekcijami pokrili letne izgube družbe FGAZ, ki so bile v celoti posledica letnih izgub družbe FZG (glej preglednico 4). Zato so se z letnimi kapitalskimi injekcijami pokrili del običajne naložbe in operativni stroški družb FGAZ/FZG, s čimer sta bili podjetji razbremenjeni za finančno breme, ki bi ga sicer morali kriti sami.

| (229) | Komisija iz istega razloga, ki je naveden v uvodnih izjavah 222–228 o neposrednih nepovratnih sredstvih za naložbe, dodeljenih družbi FZG, ugotavlja tudi, da letne kapitalske injekcije v korist družb FGAZ/FZG niso bile odobrene po običajnih tržnih pogojih. Namreč, Nemčija ni navedla, da so kapitalske injekcije običajne tržne naložbe. Prav tako ni predložila nobenih dokazil o predhodnih vidikih donosnosti in ni pojasnila, zakaj bi udeleženec v tržnem gospodarstvu še naprej vlagal kapital v podjetje, ki stalno ustvarja izgube. S tega vidika je treba šteti, da se je z letnimi kapitalskimi injekcijami družbama FGAZ/FZG zagotovila gospodarska prednost. |
| --- | --- |

(229)

Komisija iz istega razloga, ki je naveden v uvodnih izjavah 222–228 o neposrednih nepovratnih sredstvih za naložbe, dodeljenih družbi FZG, ugotavlja tudi, da letne kapitalske injekcije v korist družb FGAZ/FZG niso bile odobrene po običajnih tržnih pogojih. Namreč, Nemčija ni navedla, da so kapitalske injekcije običajne tržne naložbe. Prav tako ni predložila nobenih dokazil o predhodnih vidikih donosnosti in ni pojasnila, zakaj bi udeleženec v tržnem gospodarstvu še naprej vlagal kapital v podjetje, ki stalno ustvarja izgube. S tega vidika je treba šteti, da se je z letnimi kapitalskimi injekcijami družbama FGAZ/FZG zagotovila gospodarska prednost.

Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

| (230) | Komisija glede na navedeno meni, da se udeleženec v tržnem gospodarstvu ob pomanjkanju predhodnega poslovnega načrta ali drugih raziskav o občutljivosti donosnosti, ne bi odločil izvesti zadevnega naložbenega projekta in na letni ravni kriti vse večje stroške družb FGAZ/FZG. Zato zvezna dežela Porenje-Pfalška in družba ZEF z odločitvijo o odobritvi teh ukrepov dajeta družbi FGAZ/FZG gospodarsko prednost, ki je v običajnih tržnih pogojih ne bi pridobila. |
| --- | --- |

(230)

Komisija glede na navedeno meni, da se udeleženec v tržnem gospodarstvu ob pomanjkanju predhodnega poslovnega načrta ali drugih raziskav o občutljivosti donosnosti, ne bi odločil izvesti zadevnega naložbenega projekta in na letni ravni kriti vse večje stroške družb FGAZ/FZG. Zato zvezna dežela Porenje-Pfalška in družba ZEF z odločitvijo o odobritvi teh ukrepov dajeta družbi FGAZ/FZG gospodarsko prednost, ki je v običajnih tržnih pogojih ne bi pridobila.

7.1.1.4   
  Selektivnost

Selektivnost

| (231) | Državni ukrep mora dajati prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“, da se lahko uvršča na področje uporabe člena 107(1) Pogodbe. Zato državno pomoč predstavljajo samo ukrepi v korist podjetij, ki omogočajo pridobitev prednosti na selektiven način. |
| --- | --- |

(231)

Državni ukrep mora dajati prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“, da se lahko uvršča na področje uporabe člena 107(1) Pogodbe. Zato državno pomoč predstavljajo samo ukrepi v korist podjetij, ki omogočajo pridobitev prednosti na selektiven način.

| (232) | V zadevnem primeru neposredna nepovratna sredstva za naložbe in letne kapitalske injekcije koristijo samo družbama FGAZ/FZG. Zato sta oba ukrepa po definiciji selektivna v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(232)

V zadevnem primeru neposredna nepovratna sredstva za naložbe in letne kapitalske injekcije koristijo samo družbama FGAZ/FZG. Zato sta oba ukrepa po definiciji selektivna v smislu člena 107(1) Pogodbe.

7.1.1.5   
  Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (233) | Če pomoč, ki jo dodeli država članica, okrepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi podjetji, ki konkurirajo na notranjem trgu, se šteje, da navedena pomoč negativno vpliva na ta trg (54). Z gospodarsko prednostjo, ki je bila z neposrednimi nepovratnimi sredstvi za naložbe in letnimi kapitalskimi injekcijami v tej zadevi zagotovljena upravljavcu letališča, je okrepljen njegov gospodarski položaj, saj je lahko upravljavec letališča začel poslovati, ne da bi mu bilo treba kriti vseh stroškov naložb in operativnih stroškov, ki so neločljivo povezani s tem. |
| --- | --- |

(233)

Če pomoč, ki jo dodeli država članica, okrepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi podjetji, ki konkurirajo na notranjem trgu, se šteje, da navedena pomoč negativno vpliva na ta trg (54). Z gospodarsko prednostjo, ki je bila z neposrednimi nepovratnimi sredstvi za naložbe in letnimi kapitalskimi injekcijami v tej zadevi zagotovljena upravljavcu letališča, je okrepljen njegov gospodarski položaj, saj je lahko upravljavec letališča začel poslovati, ne da bi mu bilo treba kriti vseh stroškov naložb in operativnih stroškov, ki so neločljivo povezani s tem.

54

| (234) | Kot je bilo ocenjeno v uvodni izjavi 173 in naslednjih, je upravljanje letališča gospodarska dejavnost. Na eni strani si konkurirajo letališča, da bi pridobila letalske prevoznike in ustrezen zračni promet (potniški in tovorni), po drugi strani pa upravljavci letališč, da bi lahko upravljali zadevno letališče. Poleg tega, še zlasti v zvezi z nizkocenovnimi prevozniki in operatorji čarterskega zračnega prevoza, si lahko letališča, ki niso v istih zaledjih in so celo v različnih državah članicah, medsebojno konkurirajo, da bi pritegnila navedene letalske prevoznike. |
| --- | --- |

(234)

Kot je bilo ocenjeno v uvodni izjavi 173 in naslednjih, je upravljanje letališča gospodarska dejavnost. Na eni strani si konkurirajo letališča, da bi pridobila letalske prevoznike in ustrezen zračni promet (potniški in tovorni), po drugi strani pa upravljavci letališč, da bi lahko upravljali zadevno letališče. Poleg tega, še zlasti v zvezi z nizkocenovnimi prevozniki in operatorji čarterskega zračnega prevoza, si lahko letališča, ki niso v istih zaledjih in so celo v različnih državah članicah, medsebojno konkurirajo, da bi pritegnila navedene letalske prevoznike.

| (235) | Kot je navedeno v točki 40 smernic za letalski sektor iz leta 2005 in potrjeno v točki 45 smernic za letalski sektor iz leta 2014, ni mogoče s področja uporabe člena 107(1) Pogodbe izvzeti niti malih letališč. Poleg tega je v točki 45 smernic za letalski sektor iz leta 2014 izrecno navedeno, da „sorazmerna majhnost podjetja, ki prejme javna finančna sredstva, ne izključi a priori možnosti, da bi bila trgovina med državami članicami prizadeta“. |
| --- | --- |

(235)

Kot je navedeno v točki 40 smernic za letalski sektor iz leta 2005 in potrjeno v točki 45 smernic za letalski sektor iz leta 2014, ni mogoče s področja uporabe člena 107(1) Pogodbe izvzeti niti malih letališč. Poleg tega je v točki 45 smernic za letalski sektor iz leta 2014 izrecno navedeno, da „sorazmerna majhnost podjetja, ki prejme javna finančna sredstva, ne izključi a priori možnosti, da bi bila trgovina med državami članicami prizadeta“.

| (236) | Letališče Zweibrücken trenutno oskrbi približno 242 000 potnikov na leto, v preteklosti pa jih je oskrbelo tudi že približno 340 000. Po napovedi, ki jo je predložila Nemčija, bi se število potnikov leta 2025 lahko povečalo na več kot 1 milijon potnikov na leto. Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 21, je letališče Zweibrücken v neposredni bližini letališča Saarbrücken (39 kilometrov) in do dve uri vožnje oddaljeno od šestih drugih letališč. Po študiji o napovedi zračnega prometa, ki jo je zagotovila Nemčija, povprečno 15 % potnikov, ki uporabljajo letališče Zweibrücken, izvira iz drugih držav članic (Francije in Luksemburga). Letališče Zweibrücken zagotavlja mednarodne lete na destinacije, kot sta Mallorca ali Antalija. Vzletno-pristajalna steza letališča Zweibrücken je dovolj dolga (3 000 m) in letalskim prevoznikom omogoča mednarodne lete na srednje dolgih progah. Glede na ta dejstva je treba upoštevati, da javno financiranje družb FGAZ/FZG izkrivlja ali bi lahko izkrivljalo konkurenco in bi lahko vplivalo na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(236)

Letališče Zweibrücken trenutno oskrbi približno 242 000 potnikov na leto, v preteklosti pa jih je oskrbelo tudi že približno 340 000. Po napovedi, ki jo je predložila Nemčija, bi se število potnikov leta 2025 lahko povečalo na več kot 1 milijon potnikov na leto. Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 21, je letališče Zweibrücken v neposredni bližini letališča Saarbrücken (39 kilometrov) in do dve uri vožnje oddaljeno od šestih drugih letališč. Po študiji o napovedi zračnega prometa, ki jo je zagotovila Nemčija, povprečno 15 % potnikov, ki uporabljajo letališče Zweibrücken, izvira iz drugih držav članic (Francije in Luksemburga). Letališče Zweibrücken zagotavlja mednarodne lete na destinacije, kot sta Mallorca ali Antalija. Vzletno-pristajalna steza letališča Zweibrücken je dovolj dolga (3 000 m) in letalskim prevoznikom omogoča mednarodne lete na srednje dolgih progah. Glede na ta dejstva je treba upoštevati, da javno financiranje družb FGAZ/FZG izkrivlja ali bi lahko izkrivljalo konkurenco in bi lahko vplivalo na trgovino med državami članicami.

| (237) | Ob teh splošnih ugotovitvah Komisija meni tudi, da med letališčema Zweibrücken in Saarbrücken obstaja ali je obstajala neposredna konkurenca. Prvič, ne sme se spregledati dejstva, da je letalski prevoznik TUIFly, ki je bil prej največja stranka letališča Saarbrücken, slednjega zapustil in se leta 2007 preselil na letališče Saarbrücken. Drugič, kar nekaj časa so bili leti v Berlin na voljo tako z letališča Zweibrücken (Germanwings) kot z letališča Saarbrücken (Air Berlin in Luxair), kar kaže na konkurenco med letališčema in letalskimi prevozniki. Pogodba o letaliških storitvah med družbo FZG in letalskim prevoznikom Germanwings je predvidevala tudi, da se družbi FZG plačajo višje pristojbine za storitve, če letalski prevoznik Air Berlin preneha zagotavljati svoje storitve prevoza v Berlin z letališča Saarbrücken. |
| --- | --- |

(237)

Ob teh splošnih ugotovitvah Komisija meni tudi, da med letališčema Zweibrücken in Saarbrücken obstaja ali je obstajala neposredna konkurenca. Prvič, ne sme se spregledati dejstva, da je letalski prevoznik TUIFly, ki je bil prej največja stranka letališča Saarbrücken, slednjega zapustil in se leta 2007 preselil na letališče Saarbrücken. Drugič, kar nekaj časa so bili leti v Berlin na voljo tako z letališča Zweibrücken (Germanwings) kot z letališča Saarbrücken (Air Berlin in Luxair), kar kaže na konkurenco med letališčema in letalskimi prevozniki. Pogodba o letaliških storitvah med družbo FZG in letalskim prevoznikom Germanwings je predvidevala tudi, da se družbi FZG plačajo višje pristojbine za storitve, če letalski prevoznik Air Berlin preneha zagotavljati svoje storitve prevoza v Berlin z letališča Saarbrücken.

| (238) | Poleg teh kazalnikov konkurence med letališčema Zweibrücken in Saarbrücken obstajajo tudi dokazi, da so – kljub uradnim navedbam Nemčije, da navedeni letališči nista nikoli menili, da sta v neposredni konkurenci – uradniki zvezne dežele Porenje-Pfalška jasno zaznavali obstoj konkurence. V dveh internih obvestilih vlade zvezne dežele Porenje-Pfalška iz leta 2003 so avtorji zagovarjali stališče, da takrat sodelovanje med letališčema Zweibrücken in Saarbrücken ni bilo mogoče/priporočljivo. V enem od obvestil je bilo celo pojasnjeno, da dokler je v obratovanje letališča Saarbrücken vključena družba FRAPORT AG, si bosta letališči konkurirali (55). V obvestilih je nadalje navedeno, da „je z vidika zvezne dežele Porenje-Pfalška mogoče pričakovati, da bo dolgoročno v tej tekmi prevladalo letališče Zweibrücken“ (56). Iz teh izjav je razvidno, da sta bili letališči vsaj leta 2003 v vidnem konkurenčnem razmerju. |
| --- | --- |

(238)

Poleg teh kazalnikov konkurence med letališčema Zweibrücken in Saarbrücken obstajajo tudi dokazi, da so – kljub uradnim navedbam Nemčije, da navedeni letališči nista nikoli menili, da sta v neposredni konkurenci – uradniki zvezne dežele Porenje-Pfalška jasno zaznavali obstoj konkurence. V dveh internih obvestilih vlade zvezne dežele Porenje-Pfalška iz leta 2003 so avtorji zagovarjali stališče, da takrat sodelovanje med letališčema Zweibrücken in Saarbrücken ni bilo mogoče/priporočljivo. V enem od obvestil je bilo celo pojasnjeno, da dokler je v obratovanje letališča Saarbrücken vključena družba FRAPORT AG, si bosta letališči konkurirali (55). V obvestilih je nadalje navedeno, da „je z vidika zvezne dežele Porenje-Pfalška mogoče pričakovati, da bo dolgoročno v tej tekmi prevladalo letališče Zweibrücken“ (56). Iz teh izjav je razvidno, da sta bili letališči vsaj leta 2003 v vidnem konkurenčnem razmerju.

55

56

| (239) | Glede na navedeno je treba za javno financiranje, odobreno družbama FGAZ/FZG, šteti, da bi lahko izkrivljalo konkurenco in vplivalo na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(239)

Glede na navedeno je treba za javno financiranje, odobreno družbama FGAZ/FZG, šteti, da bi lahko izkrivljalo konkurenco in vplivalo na trgovino med državami članicami.

7.1.1.6   
  Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

| (240) | Komisija glede na ugotovitve iz uvodnih izjav 173–239 meni, da javno financiranje, odobreno družbama FGAZ/FZG v obliki neposrednih nepovratnih sredstev za naložbe in letnih kapitalskih injekcij v obdobju 2000–2009, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(240)

Komisija glede na ugotovitve iz uvodnih izjav 173–239 meni, da javno financiranje, odobreno družbama FGAZ/FZG v obliki neposrednih nepovratnih sredstev za naložbe in letnih kapitalskih injekcij v obdobju 2000–2009, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

7.1.2   ZAKONITOST POMOČI

| (241) | Država članica mora v skladu s členom 108(3) Pogodbe priglasiti vse načrte za dodelitev ali spremembo pomoči, pri čemer predlaganih ukrepov ne sme izvajati, dokler v postopku priglasitve ni sprejet dokončen sklep. |
| --- | --- |

(241)

Država članica mora v skladu s členom 108(3) Pogodbe priglasiti vse načrte za dodelitev ali spremembo pomoči, pri čemer predlaganih ukrepov ne sme izvajati, dokler v postopku priglasitve ni sprejet dokončen sklep.

| (242) | Ker so bila sredstva družbama FGAZ/FZG že dana na voljo, Komisija meni, da Nemčija ni upoštevala prepovedi iz člena 108(3) Pogodbe (57). |
| --- | --- |

(242)

Ker so bila sredstva družbama FGAZ/FZG že dana na voljo, Komisija meni, da Nemčija ni upoštevala prepovedi iz člena 108(3) Pogodbe (57).

57

7.1.3   ZDRUŽLJIVOST

7.1.3.1   
  Uporaba smernic za letalski sektor iz leta 2014 in iz leta 2005

Uporaba smernic za letalski sektor iz leta 2014 in iz leta 2005

| (243) | Člen 107(3) Pogodbe dopušča nekatera odstopanja od splošnega pravila iz člena 107(1) Pogodbe, v skladu s katerim državna pomoč ni združljiva z notranjim trgom. Zadevna pomoč se lahko oceni na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe, ki navaja: „pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“ se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(243)

Člen 107(3) Pogodbe dopušča nekatera odstopanja od splošnega pravila iz člena 107(1) Pogodbe, v skladu s katerim državna pomoč ni združljiva z notranjim trgom. Zadevna pomoč se lahko oceni na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe, ki navaja: „pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“ se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom.

| (244) | V zvezi s tem smernice za letalski sektor iz leta 2014 zagotavljajo okvir, na podlagi katerega se lahko oceni, ali se pomoč letališčem lahko šteje za združljivo v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(244)

V zvezi s tem smernice za letalski sektor iz leta 2014 zagotavljajo okvir, na podlagi katerega se lahko oceni, ali se pomoč letališčem lahko šteje za združljivo v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe.

| (245) | Komisija v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2014 meni, da se obvestilo Komisije o določitvi veljavnih pravil za ocenjevanje nezakonite državne pomoči uporablja za nezakonito pomoč za naložbe letališčem (58). Pri tem bo Komisija, če je bila nezakonita pomoč za naložbe dodeljena pred 4. aprilom 2014, uporabila pravila o združljivosti, ki so veljala v času dodelitve nezakonite pomoči za naložbe. V skladu s tem bo za nezakonito pomoč za naložbe, ki je bila letališčem dodeljena pred 4. aprilom 2014, uporabila načela, določena v smernicah za letalski sektor iz leta 2005 (59). |
| --- | --- |

(245)

Komisija v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2014 meni, da se obvestilo Komisije o določitvi veljavnih pravil za ocenjevanje nezakonite državne pomoči uporablja za nezakonito pomoč za naložbe letališčem (58). Pri tem bo Komisija, če je bila nezakonita pomoč za naložbe dodeljena pred 4. aprilom 2014, uporabila pravila o združljivosti, ki so veljala v času dodelitve nezakonite pomoči za naložbe. V skladu s tem bo za nezakonito pomoč za naložbe, ki je bila letališčem dodeljena pred 4. aprilom 2014, uporabila načela, določena v smernicah za letalski sektor iz leta 2005 (59).

58

59

| (246) | Komisija v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2014 meni, da se za nerešene zadeve glede nezakonite pomoči letališčem za tekoče poslovanje, ki se je dodelila pred 4. aprilom 2014, ne smejo uporabiti določbe njenega obvestila o določitvi veljavnih pravil za oceno nezakonite državne pomoči. Komisija bo načela v teh smernicah namreč uporabila za vse zadeve o pomoči za tekoče poslovanje (nerešene prijave in nezakonita nepriglašena pomoč) letališčem, tudi če je bila pomoč dodeljena pred 4. aprilom 2014 in začetkom prehodnega obdobja (60). |
| --- | --- |

(246)

Komisija v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2014 meni, da se za nerešene zadeve glede nezakonite pomoči letališčem za tekoče poslovanje, ki se je dodelila pred 4. aprilom 2014, ne smejo uporabiti določbe njenega obvestila o določitvi veljavnih pravil za oceno nezakonite državne pomoči. Komisija bo načela v teh smernicah namreč uporabila za vse zadeve o pomoči za tekoče poslovanje (nerešene prijave in nezakonita nepriglašena pomoč) letališčem, tudi če je bila pomoč dodeljena pred 4. aprilom 2014 in začetkom prehodnega obdobja (60).

60

| (247) | Komisija je v uvodni izjavi 242 že sklenila, da neposredne in letne kapitalske injekcije pomenijo nezakonito državno pomoč, dodeljeno pred 4. aprilom 2014. |
| --- | --- |

(247)

Komisija je v uvodni izjavi 242 že sklenila, da neposredne in letne kapitalske injekcije pomenijo nezakonito državno pomoč, dodeljeno pred 4. aprilom 2014.

7.1.3.2   
  Razlikovanje med pomočjo za naložbe in pomočjo za tekoče poslovanje

Razlikovanje med pomočjo za naložbe in pomočjo za tekoče poslovanje

| (248) | Komisija mora ob upoštevanju določb iz smernic za letalski sektor iz leta 2014, navedenih v uvodnih izjavah 245 in 246, ugotoviti, ali zadevni ukrep pomeni nezakonito pomoč za naložbe ali za tekoče poslovanje. |
| --- | --- |

(248)

Komisija mora ob upoštevanju določb iz smernic za letalski sektor iz leta 2014, navedenih v uvodnih izjavah 245 in 246, ugotoviti, ali zadevni ukrep pomeni nezakonito pomoč za naložbe ali za tekoče poslovanje.

| (249) | V skladu s točko 25(r) smernic za letalski sektor iz leta 2014 je pomoč za naložbe opredeljena kot „pomoč za financiranje osnovnih sredstev, zlasti za pokritje ‚vrzeli v financiranju stroškov investicijskega vzdrževanja‘“. Poleg tega se v skladu s točko 25(r) zadevnih smernic pomoč za tekoče poslovanje lahko nanaša na vnaprejšnje plačilo (to pomeni, da vnaprej pokrije stroške naložb) in na pomoč, izplačano v obliki periodičnih obrokov (za pokritje stroškov investicijskega vzdrževanja v smislu letne amortizacije in stroškov financiranja). |
| --- | --- |

(249)

V skladu s točko 25(r) smernic za letalski sektor iz leta 2014 je pomoč za naložbe opredeljena kot „pomoč za financiranje osnovnih sredstev, zlasti za pokritje ‚vrzeli v financiranju stroškov investicijskega vzdrževanja‘“. Poleg tega se v skladu s točko 25(r) zadevnih smernic pomoč za tekoče poslovanje lahko nanaša na vnaprejšnje plačilo (to pomeni, da vnaprej pokrije stroške naložb) in na pomoč, izplačano v obliki periodičnih obrokov (za pokritje stroškov investicijskega vzdrževanja v smislu letne amortizacije in stroškov financiranja).

| (250) | Pomoč za tekoče poslovanje po drugi strani pomeni pomoč, s katero se pokrijejo v celoti ali delno stroški poslovanja, opredeljeni kot „osnovni stroški za zagotavljanje letaliških storitev, vključno s kategorijami, kot so stroški za zaposlene, pogodbene storitve, komunikacije, odpadke, energijo, vzdrževanje, najem in upravljanje itd., vendar ne vključujejo stroškov investicijskega vzdrževanja, podpore za trženje ali vseh drugih spodbud, ki jih letalskim prevoznikom dodeli letališče, ter stroškov, ki spadajo na področje javne politike“ (61). |
| --- | --- |

(250)

Pomoč za tekoče poslovanje po drugi strani pomeni pomoč, s katero se pokrijejo v celoti ali delno stroški poslovanja, opredeljeni kot „osnovni stroški za zagotavljanje letaliških storitev, vključno s kategorijami, kot so stroški za zaposlene, pogodbene storitve, komunikacije, odpadke, energijo, vzdrževanje, najem in upravljanje itd., vendar ne vključujejo stroškov investicijskega vzdrževanja, podpore za trženje ali vseh drugih spodbud, ki jih letalskim prevoznikom dodeli letališče, ter stroškov, ki spadajo na področje javne politike“ (61).

61

| (251) | Glede na te opredelitve se lahko šteje, da neposredne kapitalske injekcije, ki so bile vse povezane s posebnimi naložbenimi projekti, pomenijo pomoč za naložbe v korist družb FGAZ/FZG. |
| --- | --- |

(251)

Glede na te opredelitve se lahko šteje, da neposredne kapitalske injekcije, ki so bile vse povezane s posebnimi naložbenimi projekti, pomenijo pomoč za naložbe v korist družb FGAZ/FZG.

| (252) | Nasprotno letne kapitalske injekcije, uporabljene za kritje letnih izgub iz poslovanja (62) družb FGAZ/FZG, brez stroškov, vključenih v dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo, ki spadajo v pristojnost javne politike, kot je bilo ugotovljeno v uvodnih izjavah 198 do 200, ter stroški, ki so nastali pred 12. decembrom 2000, pomenijo pomoč za tekoče poslovanje v korist družb FGAZ/FZG. |
| --- | --- |

(252)

Nasprotno letne kapitalske injekcije, uporabljene za kritje letnih izgub iz poslovanja (62) družb FGAZ/FZG, brez stroškov, vključenih v dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo, ki spadajo v pristojnost javne politike, kot je bilo ugotovljeno v uvodnih izjavah 198 do 200, ter stroški, ki so nastali pred 12. decembrom 2000, pomenijo pomoč za tekoče poslovanje v korist družb FGAZ/FZG.

62

| (253) | Del letnih kapitalskih injekcij, s katerimi se krijejo izgube družb FGAZ/FZG, ki še niso vključene v dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo (tj. letna amortizacija sredstev, stroški financiranja itd.), brez stroškov, ki spadajo v pristojnost javne politike, kot je bilo ugotovljeno v uvodnih izjavah 198 do 200, ter stroški, ki so nastali pred 12. decembrom 2000, pomenijo pomoč za naložbe. |
| --- | --- |

(253)

Del letnih kapitalskih injekcij, s katerimi se krijejo izgube družb FGAZ/FZG, ki še niso vključene v dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo (tj. letna amortizacija sredstev, stroški financiranja itd.), brez stroškov, ki spadajo v pristojnost javne politike, kot je bilo ugotovljeno v uvodnih izjavah 198 do 200, ter stroški, ki so nastali pred 12. decembrom 2000, pomenijo pomoč za naložbe.

7.1.3.3   
  Združljivost pomoči za naložbe

Združljivost pomoči za naložbe

| (254) | Komisija mora v skladu z odstavkom 61 smernic za letalski sektor iz leta 2005 proučiti, ali so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:






  (a) | gradnja in upravljanje infrastrukture ustrezata natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa (regionalni razvoj, dostopnost itd.); |
| --- | --- | --- |

(254)

Komisija mora v skladu z odstavkom 61 smernic za letalski sektor iz leta 2005 proučiti, ali so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:

(a)

gradnja in upravljanje infrastrukture ustrezata natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa (regionalni razvoj, dostopnost itd.);

| (b) | infrastruktura je potrebna in sorazmerna z zastavljenim ciljem; |
| --- | --- |

(b)

infrastruktura je potrebna in sorazmerna z zastavljenim ciljem;

| (c) | infrastruktura zagotavlja zadovoljive možnosti srednjeročne uporabe, zlasti glede uporabe obstoječe infrastrukture; |
| --- | --- |

(c)

infrastruktura zagotavlja zadovoljive možnosti srednjeročne uporabe, zlasti glede uporabe obstoječe infrastrukture;

| (d) | infrastruktura je dostopna vsem njenim morebitnim uporabnikom na enak in nediskriminacijski način; ter |
| --- | --- |

(d)

infrastruktura je dostopna vsem njenim morebitnim uporabnikom na enak in nediskriminacijski način; ter

| (e) | vpliv na razvoj trgovine ni v nasprotju z interesom Unije. |
| --- | --- |

(e)

vpliv na razvoj trgovine ni v nasprotju z interesom Unije.

| (255) | Poleg tega mora državna pomoč letališčem, da bi bila združljiva z notranjim trgom, tako kot vsi drugi ukrepi državne pomoči imeti spodbujevalni učinek ter biti potrebna in sorazmerna z legitimnim zastavljenim ciljem. |
| --- | --- |

(255)

Poleg tega mora državna pomoč letališčem, da bi bila združljiva z notranjim trgom, tako kot vsi drugi ukrepi državne pomoči imeti spodbujevalni učinek ter biti potrebna in sorazmerna z legitimnim zastavljenim ciljem.

| (256) | Nemčija je trdila, da je pomoč za naložbe v korist družb FGAZ/FZG v skladu z vsemi merili o združljivosti iz smernic za letalski sektor iz leta 2005. |
| --- | --- |

(256)

Nemčija je trdila, da je pomoč za naložbe v korist družb FGAZ/FZG v skladu z vsemi merili o združljivosti iz smernic za letalski sektor iz leta 2005.

(a)   Prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa

Prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa

| (257) | Komisija opozarja, da smernice za letalski sektor iz leta 2005 ne določajo natančnih meril, na podlagi katerih se bo ocenilo, ali pomoč za naložbe letališču prispeva k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa. Vendar se ne more šteti, da se cilj skupnega interesa izpolni zgolj s podvojitvijo obstoječe letališke infrastrukture. |
| --- | --- |

(257)

Komisija opozarja, da smernice za letalski sektor iz leta 2005 ne določajo natančnih meril, na podlagi katerih se bo ocenilo, ali pomoč za naložbe letališču prispeva k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa. Vendar se ne more šteti, da se cilj skupnega interesa izpolni zgolj s podvojitvijo obstoječe letališke infrastrukture.

| (258) | Zato mora Komisija najprej oceniti, ali letališče Zweibrücken podvaja obstoječo letališko infrastrukturo v regiji. |
| --- | --- |

(258)

Zato mora Komisija najprej oceniti, ali letališče Zweibrücken podvaja obstoječo letališko infrastrukturo v regiji.

Podvajanje: prekrivanje letališč Zweibrücken in Saarbrücken

Podvajanje: prekrivanje letališč Zweibrücken in Saarbrücken

| (259) | Komisija opozarja, da se letališče Zweibrücken nahaja v neposredni bližini letališča Saarbrücken. Linearna razdalja med njima je približno 20 kilometrov, kar je približno 39 kilometrov po cesti. Potovalni čas z avtomobilom med letališčema je približno 30 minut. Poleg tega je vsaj šest drugih letališč od letališča Zweibrücken oddaljenih manj kot 2 uri potovalnega časa z avtomobilom. |
| --- | --- |

(259)

Komisija opozarja, da se letališče Zweibrücken nahaja v neposredni bližini letališča Saarbrücken. Linearna razdalja med njima je približno 20 kilometrov, kar je približno 39 kilometrov po cesti. Potovalni čas z avtomobilom med letališčema je približno 30 minut. Poleg tega je vsaj šest drugih letališč od letališča Zweibrücken oddaljenih manj kot 2 uri potovalnega časa z avtomobilom.

| (260) | Tako velika bližina med letališčema pomeni, da obe dejansko oskrbujeta ista zaledja. Različne raziskave Nemčije v tej zadevi (63) in v vzporednem postopku uradne preiskave o letališču Saarbrücken (64) potrjujejo, da večina potnikov, ki uporablja ti letališči, prihaja iz zahodnega Porenja-Pfalške in Posarja. |
| --- | --- |

(260)

Tako velika bližina med letališčema pomeni, da obe dejansko oskrbujeta ista zaledja. Različne raziskave Nemčije v tej zadevi (63) in v vzporednem postopku uradne preiskave o letališču Saarbrücken (64) potrjujejo, da večina potnikov, ki uporablja ti letališči, prihaja iz zahodnega Porenja-Pfalške in Posarja.

63

64

| (261) | Profila letališč Saarbrücken in Zweibrücken sta si prav tako razmeroma podobna. Ko se je na letališču Zweibrücken leta 2006 začelo komercialno letalstvo, je bila prva stranka letalski prevoznik Germanwings, ki je z njega opravljal lete na ruti v Berlin. Na isti ruti je z letališča Saarbrücken opravljal lete letalski prevoznik Luxair in od leta 2007 naprej tudi letalski prevoznik Air Berlin. Druga velika stranka letališča Zweibrücken je bil letalski prevoznik TUIFly, ki je opravljal lete na različne počitniške destinacije, zlasti v Sredozemlje. Pred tem pa je bil eden največjih strank letališča Saarbrücken. |
| --- | --- |

(261)

Profila letališč Saarbrücken in Zweibrücken sta si prav tako razmeroma podobna. Ko se je na letališču Zweibrücken leta 2006 začelo komercialno letalstvo, je bila prva stranka letalski prevoznik Germanwings, ki je z njega opravljal lete na ruti v Berlin. Na isti ruti je z letališča Saarbrücken opravljal lete letalski prevoznik Luxair in od leta 2007 naprej tudi letalski prevoznik Air Berlin. Druga velika stranka letališča Zweibrücken je bil letalski prevoznik TUIFly, ki je opravljal lete na različne počitniške destinacije, zlasti v Sredozemlje. Pred tem pa je bil eden največjih strank letališča Saarbrücken.

| (262) | Letališče Zweibrücken se je poskušalo še bolj uveljaviti na nizkocenovnem trgu, tako da je sklenilo pogodbo z letalskim prevoznikom Ryanair, ki pa je lete na ruti London-Stansted opravljal manj kot leto. Na koncu je letališče zapustil tudi letalski prevoznik Germanwings, zato je od leta 2011 naprej letališče Zweibrücken skoraj izključno osredotočeno na počitniške čarterske lete in zračni prevoz tovora. |
| --- | --- |

(262)

Letališče Zweibrücken se je poskušalo še bolj uveljaviti na nizkocenovnem trgu, tako da je sklenilo pogodbo z letalskim prevoznikom Ryanair, ki pa je lete na ruti London-Stansted opravljal manj kot leto. Na koncu je letališče zapustil tudi letalski prevoznik Germanwings, zato je od leta 2011 naprej letališče Zweibrücken skoraj izključno osredotočeno na počitniške čarterske lete in zračni prevoz tovora.

| (263) | Počitniški čarterski leti so se opravljali in se opravljajo tudi z letališča Saarbrücken. Pomembno je, da se leti na glavne destinacije, ki se opravljajo z letališča Zweibrücken, pogosto opravljajo tudi z letališča Saarbrücken. Razpored letov poleti 2014 na primer kaže, da sta najpogostejši destinaciji, na katere se opravljajo leti z letališča Zweibrücken, Antalija in Palma de Mallorca, kar znaša 70 % tedenskih letov. Hkrati se leti na obe destinaciji opravljajo tudi z letališča Saarbrücken s podobno pogostostjo: v tednu med 16. junijem 2014 in 23. junijem 2014 je bilo v Antalijo in Palmo de Mallorco 16 poletov z letališča Zweibrücken in 18 poletov z letališča Saarbrücken. |
| --- | --- |

(263)

Počitniški čarterski leti so se opravljali in se opravljajo tudi z letališča Saarbrücken. Pomembno je, da se leti na glavne destinacije, ki se opravljajo z letališča Zweibrücken, pogosto opravljajo tudi z letališča Saarbrücken. Razpored letov poleti 2014 na primer kaže, da sta najpogostejši destinaciji, na katere se opravljajo leti z letališča Zweibrücken, Antalija in Palma de Mallorca, kar znaša 70 % tedenskih letov. Hkrati se leti na obe destinaciji opravljajo tudi z letališča Saarbrücken s podobno pogostostjo: v tednu med 16. junijem 2014 in 23. junijem 2014 je bilo v Antalijo in Palmo de Mallorco 16 poletov z letališča Zweibrücken in 18 poletov z letališča Saarbrücken.

Podvajanje: zmogljivost, število potnikov in letni rezultati

Podvajanje: zmogljivost, število potnikov in letni rezultati

| (264) | Ko je letališče Zweibrücken vstopilo na trg komercialnega letalstva, se je število potnikov hitro povečalo z 78 000 potnikov leta 2006 na 338 000 potnikov leta 2009. Po tem obdobju hitre rasti se je število potnikov začelo zmanjševati, pri čemer se je leta 2012 zmanjšalo na 242 000 potnikov. Glede na to, da letališče Zweibrücken lahko oskrbi 700 000 potnikov, ni nikoli obratovalo z več kot 50-odstotno razpoložljivo zmogljivostjo, zdaj pa obratuje s približno 35-odstotno razpoložljivo zmogljivostjo. |
| --- | --- |

(264)

Ko je letališče Zweibrücken vstopilo na trg komercialnega letalstva, se je število potnikov hitro povečalo z 78 000 potnikov leta 2006 na 338 000 potnikov leta 2009. Po tem obdobju hitre rasti se je število potnikov začelo zmanjševati, pri čemer se je leta 2012 zmanjšalo na 242 000 potnikov. Glede na to, da letališče Zweibrücken lahko oskrbi 700 000 potnikov, ni nikoli obratovalo z več kot 50-odstotno razpoložljivo zmogljivostjo, zdaj pa obratuje s približno 35-odstotno razpoložljivo zmogljivostjo.

| (265) | Za primerjavo je bilo število potnikov na letališču Saarbrücken v bistvu ustaljeno, in sicer na približno 450 000 potnikov na leto, dokler ni letališče Zweibrücken vstopilo na trg komercialnega letalstva in povzročilo zmanjšanje števila potnikov s 487 000 potnikov leta 2005 na 350 000 potnikov leta 2007. Po prilagoditvi letaliških pristojbin je letališču Saarbrücken leta 2007 uspelo pritegniti letalskega prevoznika Air Berlin, kar je privedlo do izboljšave in povečanja števila potnikov, ki je bilo najvišje leta 2008, in sicer 518 000. Leta 2012 je letališče Saarbrücken uporabilo 425 000 potnikov. Glede na to, da lahko tudi letališče Saarbrücken trenutno oskrbi 700 000 potnikov na leto, je takrat izkoristilo samo 50–75 % svoje zmogljivosti. V zvezi s tem je treba poudariti, da bi lahko letališče Saarbrücken oskrbelo več potnikov (in sicer 750 000–800 000 potnikov na leto), če ga ne bi omejevalo število varnostnih pregledov potnikov, ki jih lahko izvede v eni uri. Ta omejitev je posledica dejstva, da ima letališče Saarbrücken trenutno na voljo samo dva telesna skenerja. |
| --- | --- |

(265)

Za primerjavo je bilo število potnikov na letališču Saarbrücken v bistvu ustaljeno, in sicer na približno 450 000 potnikov na leto, dokler ni letališče Zweibrücken vstopilo na trg komercialnega letalstva in povzročilo zmanjšanje števila potnikov s 487 000 potnikov leta 2005 na 350 000 potnikov leta 2007. Po prilagoditvi letaliških pristojbin je letališču Saarbrücken leta 2007 uspelo pritegniti letalskega prevoznika Air Berlin, kar je privedlo do izboljšave in povečanja števila potnikov, ki je bilo najvišje leta 2008, in sicer 518 000. Leta 2012 je letališče Saarbrücken uporabilo 425 000 potnikov. Glede na to, da lahko tudi letališče Saarbrücken trenutno oskrbi 700 000 potnikov na leto, je takrat izkoristilo samo 50–75 % svoje zmogljivosti. V zvezi s tem je treba poudariti, da bi lahko letališče Saarbrücken oskrbelo več potnikov (in sicer 750 000–800 000 potnikov na leto), če ga ne bi omejevalo število varnostnih pregledov potnikov, ki jih lahko izvede v eni uri. Ta omejitev je posledica dejstva, da ima letališče Saarbrücken trenutno na voljo samo dva telesna skenerja.

| (266) | Komisija ugotavlja tudi, da sta letališči Saarbrücken in Zweibrücken v obdobju preiskave (2000–2009) ustvarili izgubo. Letne izgube obeh letališč so se namreč znatno povečale od leta 2006 naprej, ko je letališče Zweibrücken vstopilo na trg komercialnega letalstva. |
| --- | --- |

(266)

Komisija ugotavlja tudi, da sta letališči Saarbrücken in Zweibrücken v obdobju preiskave (2000–2009) ustvarili izgubo. Letne izgube obeh letališč so se namreč znatno povečale od leta 2006 naprej, ko je letališče Zweibrücken vstopilo na trg komercialnega letalstva.

Podvajanje: dokaz neposredne konkurence med letališčema

Podvajanje: dokaz neposredne konkurence med letališčema

| (267) | Komisija je že v uvodnih izjavah 237 in 238 ugotovila, da nekateri kazalniki kažejo na to, da se je letališče Zweibrücken znašlo v neposredni konkurenci z letališčem Saarbrücken. Prvič, znova je treba opozoriti, da je letalski prevoznik TUIFly, ki je bil prej največja stranka letališča Saarbrücken, slednjega zapustil in se leta 2007 preselil na letališče Zweibrücken (65). Drugič, kar nekaj časa so bili leti v Berlin na voljo tako z letališča Zweibrücken (Germanwings) kot z letališča Saarbrücken (Air Berlin in Luxair), kar kaže na konkurenco med letališčema in rutami, na katerih letalski prevozniki opravljajo lete. Pogodba o letaliških storitvah med družbo FZG in letalskim prevoznikom Germanwings je predvidevala tudi, da se družbi FZG plačajo višje pristojbine za storitve, če letalski prevoznik Air Berlin preneha zagotavljati svoje storitve prevoza v Berlin z letališča Saarbrücken. |
| --- | --- |

(267)

Komisija je že v uvodnih izjavah 237 in 238 ugotovila, da nekateri kazalniki kažejo na to, da se je letališče Zweibrücken znašlo v neposredni konkurenci z letališčem Saarbrücken. Prvič, znova je treba opozoriti, da je letalski prevoznik TUIFly, ki je bil prej največja stranka letališča Saarbrücken, slednjega zapustil in se leta 2007 preselil na letališče Zweibrücken (65). Drugič, kar nekaj časa so bili leti v Berlin na voljo tako z letališča Zweibrücken (Germanwings) kot z letališča Saarbrücken (Air Berlin in Luxair), kar kaže na konkurenco med letališčema in rutami, na katerih letalski prevozniki opravljajo lete. Pogodba o letaliških storitvah med družbo FZG in letalskim prevoznikom Germanwings je predvidevala tudi, da se družbi FZG plačajo višje pristojbine za storitve, če letalski prevoznik Air Berlin preneha zagotavljati svoje storitve prevoza v Berlin z letališča Saarbrücken.

65

| (268) | Komisija poleg drugih že navedenih kazalnikov (glej uvodno izjavo 238) izpostavlja tudi zapisnik s sestanka nadzornega sveta družbe FGAZ z dne 26. junija 2009. V zapisniku, ki vsebuje povzetek poročila nadzornega sveta, je povzet tudi sestanek med vodstvom družbe FGAZ, letalskim prevoznikom Ryanair in Ministrstvom za gospodarstvo zvezne dežele Porenje-Pfalška. Na tem sestanku, na katerem so udeleženci razpravljali o prihodnosti v odnosu med letalskim prevoznikom Ryanair in letališčem Zweibrücken, je zastopnik ministrstva „[letalskega prevoznika Ryanair] opozoril, da vlada zvezne dežele Porenje-Pfalška ne bi odobravala, če bi letalski prevoznik Ryanair začel opravljati svojo dejavnost na letališču Saarbrücken“. Namesto da bi zapisnik vseboval dokazilo o dopolnjevanju dveh letališč, je iz njega razvidno, da sta letališči konkurirali za posel. |
| --- | --- |

(268)

Komisija poleg drugih že navedenih kazalnikov (glej uvodno izjavo 238) izpostavlja tudi zapisnik s sestanka nadzornega sveta družbe FGAZ z dne 26. junija 2009. V zapisniku, ki vsebuje povzetek poročila nadzornega sveta, je povzet tudi sestanek med vodstvom družbe FGAZ, letalskim prevoznikom Ryanair in Ministrstvom za gospodarstvo zvezne dežele Porenje-Pfalška. Na tem sestanku, na katerem so udeleženci razpravljali o prihodnosti v odnosu med letalskim prevoznikom Ryanair in letališčem Zweibrücken, je zastopnik ministrstva „[letalskega prevoznika Ryanair] opozoril, da vlada zvezne dežele Porenje-Pfalška ne bi odobravala, če bi letalski prevoznik Ryanair začel opravljati svojo dejavnost na letališču Saarbrücken“. Namesto da bi zapisnik vseboval dokazilo o dopolnjevanju dveh letališč, je iz njega razvidno, da sta letališči konkurirali za posel.

Podvajanje: tovor

Podvajanje: tovor

| (269) | Komisija nadalje ugotavlja, da se letališče Zweibrücken ukvarja tudi z oskrbo zračnega tovora. Medtem ko tovor ne predstavlja pomembnega vidika delovanja na letališču Saarbrücken, je osrednji element poslovnega modela letališča Frankfurt-Hahn. Kot je navedeno v uvodni izjavi 21, je letališče Frankfurt-Hahn od letališča Zweibrücken oddaljeno samo približno 128 km ali približno 84 minut vožnje z avtomobilom. Poleg tega oskrbuje tovor tudi letališče Luksemburg, ki je od letališča Zweibrücken oddaljeno približno 145 km ali približno 86 minut vožnje z avtomobilom (glej uvodno izjavo 21). |
| --- | --- |

(269)

Komisija nadalje ugotavlja, da se letališče Zweibrücken ukvarja tudi z oskrbo zračnega tovora. Medtem ko tovor ne predstavlja pomembnega vidika delovanja na letališču Saarbrücken, je osrednji element poslovnega modela letališča Frankfurt-Hahn. Kot je navedeno v uvodni izjavi 21, je letališče Frankfurt-Hahn od letališča Zweibrücken oddaljeno samo približno 128 km ali približno 84 minut vožnje z avtomobilom. Poleg tega oskrbuje tovor tudi letališče Luksemburg, ki je od letališča Zweibrücken oddaljeno približno 145 km ali približno 86 minut vožnje z avtomobilom (glej uvodno izjavo 21).

| (270) | V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je tovorni promet običajno bolj mobilen od potniškega (66). Na splošno se šteje, da ima zaledje za tovorna letališča radij vsaj približno 200 kilometrov in 2 uri potovalnega časa. Do neke mere se zdi, da bi bila po predlogu industrije na splošno sprejemljiva do poldnevna vožnja s tovornjakom (tj. do 12 ur vožnje s tovornjakom) (67). |
| --- | --- |

(270)

V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je tovorni promet običajno bolj mobilen od potniškega (66). Na splošno se šteje, da ima zaledje za tovorna letališča radij vsaj približno 200 kilometrov in 2 uri potovalnega časa. Do neke mere se zdi, da bi bila po predlogu industrije na splošno sprejemljiva do poldnevna vožnja s tovornjakom (tj. do 12 ur vožnje s tovornjakom) (67).

66

67

| (271) | Glede na to, da je zaledje za tovor običajno veliko večje kot za potnike, sta letališči Frankfurt-Hahn in Luksemburg dovolj zmogljivi za oskrbo zračnega tovora v regiji. |
| --- | --- |

(271)

Glede na to, da je zaledje za tovor običajno veliko večje kot za potnike, sta letališči Frankfurt-Hahn in Luksemburg dovolj zmogljivi za oskrbo zračnega tovora v regiji.

Podvajanje: razprava o ugotovitvah

Podvajanje: razprava o ugotovitvah

| (272) | Komisija na podlagi ugotovitev iz uvodnih izjav 259–270 ugotavlja, da letališče Zweibrücken podvaja letališko infrastrukturo, ki je na voljo na letališču Saarbrücken. Natančneje, Komisija meni, da je bila regija dobro povezana z obstoječimi letališči, predvsem z letališčem Saarbrücken, še preden je letališče Zweibrücken vstopilo na trg komercialnega letalstva, in da slednje ne prispeva k večji povezanosti v regiji. |
| --- | --- |

(272)

Komisija na podlagi ugotovitev iz uvodnih izjav 259–270 ugotavlja, da letališče Zweibrücken podvaja letališko infrastrukturo, ki je na voljo na letališču Saarbrücken. Natančneje, Komisija meni, da je bila regija dobro povezana z obstoječimi letališči, predvsem z letališčem Saarbrücken, še preden je letališče Zweibrücken vstopilo na trg komercialnega letalstva, in da slednje ne prispeva k večji povezanosti v regiji.

| (273) | Poleg tega bi lahko vsako povpraševanje po letalski storitvi, ki ga letališče Saarbrücken ne more zadovoljiti, zlahka zadovoljilo 6 drugih letališč, ki so dosegljiva v manj kot dveh urah potovalnega časa. Zlasti kar zadeva počitniške lete, je do dvourni potovalni čas ur na splošno sprejet. Enako velja za povpraševanje po storitvah zračnega prevoza tovora. |
| --- | --- |

(273)

Poleg tega bi lahko vsako povpraševanje po letalski storitvi, ki ga letališče Saarbrücken ne more zadovoljiti, zlahka zadovoljilo 6 drugih letališč, ki so dosegljiva v manj kot dveh urah potovalnega časa. Zlasti kar zadeva počitniške lete, je do dvourni potovalni čas ur na splošno sprejet. Enako velja za povpraševanje po storitvah zračnega prevoza tovora.

| (274) | Nemčija ni predložila nobenega dokazila, da je moralo letališče Zweibrücken vstopiti na ta trg zaradi predvidenega števila potnikov. Zlasti ker je na trg komercialnega letalstva vstopilo leta 2006, so bili v okviru študije o napovedi števila potnikov, opravljene pred tem, zagotovljeni datumi od septembra 2009 (68). Zato ni mogoče trditi, da je bil namen javnega financiranja od leta 2000 zadovoljiti povpraševanje po letalskih storitvah, ki se sicer ne bi moglo zadovoljiti. |
| --- | --- |

(274)

Nemčija ni predložila nobenega dokazila, da je moralo letališče Zweibrücken vstopiti na ta trg zaradi predvidenega števila potnikov. Zlasti ker je na trg komercialnega letalstva vstopilo leta 2006, so bili v okviru študije o napovedi števila potnikov, opravljene pred tem, zagotovljeni datumi od septembra 2009 (68). Zato ni mogoče trditi, da je bil namen javnega financiranja od leta 2000 zadovoljiti povpraševanje po letalskih storitvah, ki se sicer ne bi moglo zadovoljiti.

68

| (275) | Komisija ugotavlja tudi, da je leta 1997 letališče Saarbrücken predvidevalo, da se bo število njegovih potnikov do leta 2010 povečalo na 676 000 (69). Ker takrat letališče Zweibrücken še ni bilo prisotno na trgu komercialnega letalstva, se lahko domneva, da je bila ta ocena najbolj zanesljiva napoved o potnikih v regiji. Ker lahko letališče Saarbrücken na leto oskrbi 700 000–800 000 potnikov, je jasno, da je lahko število potnikov, napovedano leta 1997, dalj časa oskrbovalo samo. |
| --- | --- |

(275)

Komisija ugotavlja tudi, da je leta 1997 letališče Saarbrücken predvidevalo, da se bo število njegovih potnikov do leta 2010 povečalo na 676 000 (69). Ker takrat letališče Zweibrücken še ni bilo prisotno na trgu komercialnega letalstva, se lahko domneva, da je bila ta ocena najbolj zanesljiva napoved o potnikih v regiji. Ker lahko letališče Saarbrücken na leto oskrbi 700 000–800 000 potnikov, je jasno, da je lahko število potnikov, napovedano leta 1997, dalj časa oskrbovalo samo.

69

| (276) | Komisija meni tudi, da niti dejanski števili potnikov na letališčih Zweibrücken in Saarbrücken ne kažeta, da slednje ni dovolj zmogljivo, da bi zadovoljilo povpraševanje v regiji. Res je, da je bilo na navedenih letališčih leta 2008 skupaj približno 850 000 potnikov, leta 2009 pa 810 000 potnikov, kar presega največjo zmogljivost letališča Saarbrücken. Hkrati Komisija meni, da te številke potvarjajo dejansko stanje povpraševanja v regiji: prvič, zdi se, da je večje število potnikov posledica neposredne konkurence med rutama v Berlin z letališč Zweibrücken in Saarbrücken (ter letalskimi prevozniki Germanwings in Air Berlin/Luxair), ki je začasno pritegnilo dodatne potnike. Vendar ko je letalski prevoznik Germanwings prenehal opravljati lete na svoji nedonosni ruti v Berlin, se je povpraševanje na tej ruti zmanjšalo. Drugič, Komisija ugotavlja (glej oddelek 7.3), da so letalski prevozniki Germanwings, TUIFly in Ryanair vsi koristili nezdružljivo državno pomoč, ki sta jim jo dodelili družbi FGAZ/FZG. Ker bi to lahko povzročilo znižanje cen vozovnic, je malo verjetno, da bi s tem subvencionirano število potnikov na letališču Zweibrücken predstavljalo dejansko povpraševanje v regiji. Opozoriti je treba še, da se je skupno število potnikov od leta 2009 zmanjšalo: na letališčih Zweibrücken in Saarbrücken je bilo leta 2012 skupaj približno 670 000 potnikov, kar je pod pragom zmogljivosti letališča Saarbrücken. |
| --- | --- |

(276)

Komisija meni tudi, da niti dejanski števili potnikov na letališčih Zweibrücken in Saarbrücken ne kažeta, da slednje ni dovolj zmogljivo, da bi zadovoljilo povpraševanje v regiji. Res je, da je bilo na navedenih letališčih leta 2008 skupaj približno 850 000 potnikov, leta 2009 pa 810 000 potnikov, kar presega največjo zmogljivost letališča Saarbrücken. Hkrati Komisija meni, da te številke potvarjajo dejansko stanje povpraševanja v regiji: prvič, zdi se, da je večje število potnikov posledica neposredne konkurence med rutama v Berlin z letališč Zweibrücken in Saarbrücken (ter letalskimi prevozniki Germanwings in Air Berlin/Luxair), ki je začasno pritegnilo dodatne potnike. Vendar ko je letalski prevoznik Germanwings prenehal opravljati lete na svoji nedonosni ruti v Berlin, se je povpraševanje na tej ruti zmanjšalo. Drugič, Komisija ugotavlja (glej oddelek 7.3), da so letalski prevozniki Germanwings, TUIFly in Ryanair vsi koristili nezdružljivo državno pomoč, ki sta jim jo dodelili družbi FGAZ/FZG. Ker bi to lahko povzročilo znižanje cen vozovnic, je malo verjetno, da bi s tem subvencionirano število potnikov na letališču Zweibrücken predstavljalo dejansko povpraševanje v regiji. Opozoriti je treba še, da se je skupno število potnikov od leta 2009 zmanjšalo: na letališčih Zweibrücken in Saarbrücken je bilo leta 2012 skupaj približno 670 000 potnikov, kar je pod pragom zmogljivosti letališča Saarbrücken.

| (277) | Poleg tega Komisija ne more sprejeti trditve Nemčije, da se letališči med seboj zgolj dopolnjujeta, ne pa si tudi konkurirata. Prvič, kljub dejstvu, da se poslovna modela letališč delno razlikujeta, je jasno, da se osnovna dejavnost letališča Zweibrücken (leti na počitniške destinacije, zlasti v Antalijo/na Palmo de Mallorco) prekriva z dejavnostjo letališča Saarbrücken. Res je, da se letališče Saarbrücken sicer osredotoča na redne lete v večja mesta, kot so Luksemburg, Berlin in Hamburg. Vendar to ne spremeni dejstva, da ima letališče Zweibrücken, kot se zdi, le omejeno dejavnost, ki je letališče Saarbrücken ne zagotavlja ali ne bi moglo zagotavljati. |
| --- | --- |

(277)

Poleg tega Komisija ne more sprejeti trditve Nemčije, da se letališči med seboj zgolj dopolnjujeta, ne pa si tudi konkurirata. Prvič, kljub dejstvu, da se poslovna modela letališč delno razlikujeta, je jasno, da se osnovna dejavnost letališča Zweibrücken (leti na počitniške destinacije, zlasti v Antalijo/na Palmo de Mallorco) prekriva z dejavnostjo letališča Saarbrücken. Res je, da se letališče Saarbrücken sicer osredotoča na redne lete v večja mesta, kot so Luksemburg, Berlin in Hamburg. Vendar to ne spremeni dejstva, da ima letališče Zweibrücken, kot se zdi, le omejeno dejavnost, ki je letališče Saarbrücken ne zagotavlja ali ne bi moglo zagotavljati.

| (278) | Komisija ugotavlja tudi, da infrastrukturne razlike, ki obstajajo med letališčema, ne izpodbijajo njene ugotovitve, da letališče Zweibrücken podvaja že obstoječo letališko infrastrukturo na letališču Saarbrücken. Čeprav je tudi res, da je vzletno-pristajalna steza na letališču Zweibrücken daljša, zaradi česar je primernejša za lete na dolge razdalje in zrakoplove s težkim tovorom, te razlike niso zadostne, da bi upravičile tako bližino med letališčema. Prvič, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 269 in 270, letališči Frankfurt-Hahn in Luksemburg, kjer – po informacijah Komisije – ni pomembne omejitve glede teže zrakoplovov, ustrezno zadovoljujeta povpraševanje po zračnem tovoru. Drugič, Nemčija ni dokazala, da letališče Saarbrücken ne bi moglo prevzeti pomembnega števila komercialnih potniških letov z letališča Zweibrücken. |
| --- | --- |

(278)

Komisija ugotavlja tudi, da infrastrukturne razlike, ki obstajajo med letališčema, ne izpodbijajo njene ugotovitve, da letališče Zweibrücken podvaja že obstoječo letališko infrastrukturo na letališču Saarbrücken. Čeprav je tudi res, da je vzletno-pristajalna steza na letališču Zweibrücken daljša, zaradi česar je primernejša za lete na dolge razdalje in zrakoplove s težkim tovorom, te razlike niso zadostne, da bi upravičile tako bližino med letališčema. Prvič, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 269 in 270, letališči Frankfurt-Hahn in Luksemburg, kjer – po informacijah Komisije – ni pomembne omejitve glede teže zrakoplovov, ustrezno zadovoljujeta povpraševanje po zračnem tovoru. Drugič, Nemčija ni dokazala, da letališče Saarbrücken ne bi moglo prevzeti pomembnega števila komercialnih potniških letov z letališča Zweibrücken.

| (279) | Ob upoštevanju, da je letališče Saarbrücken očitno lahko zadovoljilo povpraševanje po letalskih storitvah, ki se je zdaj delno preneslo na letališče Zweibrücken, preden je slednje vstopilo na trg, razlika v infrastrukturi ne upravičuje podvajanja že obstoječe infrastrukture na letališču Saarbrücken. |
| --- | --- |

(279)

Ob upoštevanju, da je letališče Saarbrücken očitno lahko zadovoljilo povpraševanje po letalskih storitvah, ki se je zdaj delno preneslo na letališče Zweibrücken, preden je slednje vstopilo na trg, razlika v infrastrukturi ne upravičuje podvajanja že obstoječe infrastrukture na letališču Saarbrücken.

Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

| (280) | Komisija na podlagi dejstev in ugotovitev, predstavljenih in obravnavanih v uvodnih izjavah 255–279, ugotavlja, da je bila pomoč za naložbe v korist družb FGAZ/FZG uporabljena za gradnjo ali vzdrževanje infrastrukture, ki samo podvaja (nedonosno) letališče v Saarbrücknu. Zato se ne more šteti, da pomoč za naložbe prispeva k cilju skupnega interesa. |
| --- | --- |

(280)

Komisija na podlagi dejstev in ugotovitev, predstavljenih in obravnavanih v uvodnih izjavah 255–279, ugotavlja, da je bila pomoč za naložbe v korist družb FGAZ/FZG uporabljena za gradnjo ali vzdrževanje infrastrukture, ki samo podvaja (nedonosno) letališče v Saarbrücknu. Zato se ne more šteti, da pomoč za naložbe prispeva k cilju skupnega interesa.

| (281) | Ker so navedeni pogoji o združljivosti (iz uvodne izjave 254) kumulativni, Komisiji ni treba oceniti preostalih pogojev o združljivosti. V skladu s tem bi se morala pomoč za naložbe, če pomeni državno pomoč, šteti za nezdružljivo z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(281)

Ker so navedeni pogoji o združljivosti (iz uvodne izjave 254) kumulativni, Komisiji ni treba oceniti preostalih pogojev o združljivosti. V skladu s tem bi se morala pomoč za naložbe, če pomeni državno pomoč, šteti za nezdružljivo z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe.

| (282) | Ker Nemčija ni predložila in Komisija ni opredelila alternativnih razlogov za združljivost, se sklene, da pomoč za naložbe v korist družb FGAZ/FZG, če ta pomoč pomeni državno pomoč, ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(282)

Ker Nemčija ni predložila in Komisija ni opredelila alternativnih razlogov za združljivost, se sklene, da pomoč za naložbe v korist družb FGAZ/FZG, če ta pomoč pomeni državno pomoč, ni združljiva z notranjim trgom.

7.1.3.4   
  Združljivost pomoči za tekoče poslovanje v skladu s pravili o storitvah splošnega gospodarskega pomena

Združljivost pomoči za tekoče poslovanje v skladu s pravili o storitvah splošnega gospodarskega pomena

| (283) | Nemčija trdi, da je treba javno financiranje, povezano s pomočjo za tekoče poslovanje v korist družb FGAZ/FZG, šteti za združljivo z notranjim trgom kot nadomestilo za zagotavljanje storitev splošnega gospodarskega pomena v skladu s členom 106(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(283)

Nemčija trdi, da je treba javno financiranje, povezano s pomočjo za tekoče poslovanje v korist družb FGAZ/FZG, šteti za združljivo z notranjim trgom kot nadomestilo za zagotavljanje storitev splošnega gospodarskega pomena v skladu s členom 106(2) Pogodbe.

| (284) | Člen 106(2) Pogodbe določa, da „podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, oziroma podjetja, ki imajo značaj dohodkovnega monopola, ravnajo po pravilih iz Pogodb, zlasti po pravilih o konkurenci, če uporaba takšnih pravil pravno ali dejansko ne ovira izvajanja posebnih nalog, ki so jim dodeljene. Razvoj trgovine ne sme biti prizadet v takšnem obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi Unije.“ |
| --- | --- |

(284)

Člen 106(2) Pogodbe določa, da „podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, oziroma podjetja, ki imajo značaj dohodkovnega monopola, ravnajo po pravilih iz Pogodb, zlasti po pravilih o konkurenci, če uporaba takšnih pravil pravno ali dejansko ne ovira izvajanja posebnih nalog, ki so jim dodeljene. Razvoj trgovine ne sme biti prizadet v takšnem obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi Unije.“

| (285) | Ta člen vsebuje (delno) odstopanje od prepovedi državne pomoči iz člena 107(1) Pogodbe, če je pomoč nujna in sorazmerna za zagotovitev opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena v sprejemljivih gospodarskih razmerah. |
| --- | --- |

(285)

Ta člen vsebuje (delno) odstopanje od prepovedi državne pomoči iz člena 107(1) Pogodbe, če je pomoč nujna in sorazmerna za zagotovitev opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena v sprejemljivih gospodarskih razmerah.

| (286) | Pred 31. januarjem 2012 sta okvir o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 (70) in Odločba o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 predstavljala politiko Komisije pri uporabi odstopanja od člena 106(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(286)

Pred 31. januarjem 2012 sta okvir o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 (70) in Odločba o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 predstavljala politiko Komisije pri uporabi odstopanja od člena 106(2) Pogodbe.

70

| (287) | Komisija opozarja, da oba navedena instrumenta zahtevata, da se zadevno podjetje pooblasti za opravljanje dejanskih storitev splošnega gospodarskega pomena. Pooblastitev upravljavca letališča za opravljanje javnih storitev je treba zabeležiti tudi v „enem ali več uradnih dokumentih“, ki med drugim vsebujejo „natančno naravo obveznosti javnih storitev“ (71). |
| --- | --- |

(287)

Komisija opozarja, da oba navedena instrumenta zahtevata, da se zadevno podjetje pooblasti za opravljanje dejanskih storitev splošnega gospodarskega pomena. Pooblastitev upravljavca letališča za opravljanje javnih storitev je treba zabeležiti tudi v „enem ali več uradnih dokumentih“, ki med drugim vsebujejo „natančno naravo obveznosti javnih storitev“ (71).

71

Dejanske storitve splošnega gospodarskega pomena

Dejanske storitve splošnega gospodarskega pomena

| (288) | Prvič, Komisija glede vprašanja, ali upravljanje letališča Zweibrücken pomeni zagotavljanje dejanskih storitev splošnega gospodarskega pomena, opozarja, da je dejavnost storitev splošnega gospodarskega pomena, če ima posebne lastnosti v primerjavi z običajnimi gospodarskimi dejavnostmi, in da zastavljeni cilj splošnega interesa ne more biti samo razvoj nekaterih gospodarskih dejavnosti ali gospodarskih področij, kot določa člen 107(3)(c) Pogodbe (72). Ob upoštevanju tega je po mnenju Komisije to mogoče le, če bi bil del območja, ki ima korist od letališča, brez tega letališča izoliran od ostalega območja Unije v tolikšni meri, da bi to poseglo v njegov družbeni in gospodarski razvoj (73). |
| --- | --- |

(288)

Prvič, Komisija glede vprašanja, ali upravljanje letališča Zweibrücken pomeni zagotavljanje dejanskih storitev splošnega gospodarskega pomena, opozarja, da je dejavnost storitev splošnega gospodarskega pomena, če ima posebne lastnosti v primerjavi z običajnimi gospodarskimi dejavnostmi, in da zastavljeni cilj splošnega interesa ne more biti samo razvoj nekaterih gospodarskih dejavnosti ali gospodarskih področij, kot določa člen 107(3)(c) Pogodbe (72). Ob upoštevanju tega je po mnenju Komisije to mogoče le, če bi bil del območja, ki ima korist od letališča, brez tega letališča izoliran od ostalega območja Unije v tolikšni meri, da bi to poseglo v njegov družbeni in gospodarski razvoj (73).

72

73

| (289) | Komisija meni tudi, da obstaja nekakšno prekrivanje med ustrezno opredelitvijo storitev splošnega gospodarskega pomena in vprašanjem, ali javno financiranje letališča (stroški naložb in operativni stroški) prispeva k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa. Komisija je v uvodnih izjavah 257 in naslednjih opozorila, da se ne more šteti, da javno financiranje, ki vodi v podvajanje letališke infrastrukture v neki regiji, prispeva k cilju skupnega interesa (glej tudi uvodno izjavo 294 in naslednje). Komisija opozarja tudi, da se lahko šteje, da celotno upravljanje letališča pomeni storitev splošnega gospodarskega pomena, „če bi bil del območja, ki ima morebitno korist od letališča, brez tega letališča izoliran od ostalega območja Unije v tolikšni meri, da bi to poseglo v njegov družbeni in gospodarski razvoj“ (74). Ob upoštevanju tega Komisija meni tudi, da se upravljanje letališča, ki podvaja drugo letališče v isti regiji, ne more šteti za dejansko storitev splošnega gospodarskega pomena (75). |
| --- | --- |

(289)

Komisija meni tudi, da obstaja nekakšno prekrivanje med ustrezno opredelitvijo storitev splošnega gospodarskega pomena in vprašanjem, ali javno financiranje letališča (stroški naložb in operativni stroški) prispeva k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa. Komisija je v uvodnih izjavah 257 in naslednjih opozorila, da se ne more šteti, da javno financiranje, ki vodi v podvajanje letališke infrastrukture v neki regiji, prispeva k cilju skupnega interesa (glej tudi uvodno izjavo 294 in naslednje). Komisija opozarja tudi, da se lahko šteje, da celotno upravljanje letališča pomeni storitev splošnega gospodarskega pomena, „če bi bil del območja, ki ima morebitno korist od letališča, brez tega letališča izoliran od ostalega območja Unije v tolikšni meri, da bi to poseglo v njegov družbeni in gospodarski razvoj“ (74). Ob upoštevanju tega Komisija meni tudi, da se upravljanje letališča, ki podvaja drugo letališče v isti regiji, ne more šteti za dejansko storitev splošnega gospodarskega pomena (75).

74

75

| (290) | Komisija je sklenila, da javno financiranje infrastrukture na letališču Zweibrücken ni združljivo z notranjim trgom, če to pomeni državno pomoč, ker podvaja obstoječo infrastrukturo. Enako Komisija ugotavlja, da upravljanje letališča Zweibrücken ne pomeni dejanskih storitev splošnega gospodarskega pomena. Če Nemčija meni, da upravljanje letališča Zweibrücken pomeni storitev splošnega gospodarskega pomena, je storila očitno napako pri opredelitvi storitev splošnega gospodarskega pomena (76). |
| --- | --- |

(290)

Komisija je sklenila, da javno financiranje infrastrukture na letališču Zweibrücken ni združljivo z notranjim trgom, če to pomeni državno pomoč, ker podvaja obstoječo infrastrukturo. Enako Komisija ugotavlja, da upravljanje letališča Zweibrücken ne pomeni dejanskih storitev splošnega gospodarskega pomena. Če Nemčija meni, da upravljanje letališča Zweibrücken pomeni storitev splošnega gospodarskega pomena, je storila očitno napako pri opredelitvi storitev splošnega gospodarskega pomena (76).

76

Pooblastilni akt

Pooblastilni akt

| (291) | Drugič, Komisija ugotavlja, da družbi FGAZ/FZG v vsakem primeru nista ustrezno pooblaščeni za upravljanje letališča Zweibrücken z vidika zagotavljanja storitev splošnega gospodarskega pomena. Nemčija je od ustreznih pooblastilnih aktov izpostavila samo splošno operativno licenco letališča in njegovo „obveznost upravljanja“ v skladu s členom 45 pravilnika o izdaji dovoljenj v zračnem prometu LuftVZO. Komisija ugotavlja, da je bila po mnenju Nemčije naložitev obveznosti upravljanja rezultat posodobitve letališča Zweibrücken z „vzletišča“ v „letališče“ v smislu členov 49 in 38 pravilnika o izdaji dovoljenj v zračnem prometu LuftVZO (77). Vendar se je navedena posodobitev izvedla v začetku leta 2010, kar pomeni, da v tem primeru v obdobju preiskave (2000–2009) ne more nobena pooblastitev izhajati iz člena 45 pravilnika o izdaji dovoljenj v zračnem prometu LuftVZO. |
| --- | --- |

(291)

Drugič, Komisija ugotavlja, da družbi FGAZ/FZG v vsakem primeru nista ustrezno pooblaščeni za upravljanje letališča Zweibrücken z vidika zagotavljanja storitev splošnega gospodarskega pomena. Nemčija je od ustreznih pooblastilnih aktov izpostavila samo splošno operativno licenco letališča in njegovo „obveznost upravljanja“ v skladu s členom 45 pravilnika o izdaji dovoljenj v zračnem prometu LuftVZO. Komisija ugotavlja, da je bila po mnenju Nemčije naložitev obveznosti upravljanja rezultat posodobitve letališča Zweibrücken z „vzletišča“ v „letališče“ v smislu členov 49 in 38 pravilnika o izdaji dovoljenj v zračnem prometu LuftVZO (77). Vendar se je navedena posodobitev izvedla v začetku leta 2010, kar pomeni, da v tem primeru v obdobju preiskave (2000–2009) ne more nobena pooblastitev izhajati iz člena 45 pravilnika o izdaji dovoljenj v zračnem prometu LuftVZO.

77

| (292) | Nemčija navaja tudi, da „[d]ružba FZG ni bila na splošno uradno pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, ampak ji je bila odobrena samo operativna licenca in je bila vključena v preusmeritveni projekt zvezne dežele Porenje-Pfalška“. Glede na to, da Nemčija ni pojasnila, kako lahko operativna licenca sama po sebi pomeni ustrezni pooblastilni akt, ki izpolnjuje zahteve iz uvodne izjave 287, ali kako vključitev v preusmeritveni projekt pomeni ustrezno pooblastitev, Komisija ugotavlja, da družbi FGAZ/FZG nista bili ustrezno pooblaščeni za dejansko opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

(292)

Nemčija navaja tudi, da „[d]ružba FZG ni bila na splošno uradno pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, ampak ji je bila odobrena samo operativna licenca in je bila vključena v preusmeritveni projekt zvezne dežele Porenje-Pfalška“. Glede na to, da Nemčija ni pojasnila, kako lahko operativna licenca sama po sebi pomeni ustrezni pooblastilni akt, ki izpolnjuje zahteve iz uvodne izjave 287, ali kako vključitev v preusmeritveni projekt pomeni ustrezno pooblastitev, Komisija ugotavlja, da družbi FGAZ/FZG nista bili ustrezno pooblaščeni za dejansko opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena.

| (293) | V skladu s tem in iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 288 in naslednjih, se sklene, da se javno financiranje, ki se je odobrilo družbama FGAZ/FZG in ki pomeni pomoč za tekoče poslovanje, ne more šteti za nadomestilo za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(293)

V skladu s tem in iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 288 in naslednjih, se sklene, da se javno financiranje, ki se je odobrilo družbama FGAZ/FZG in ki pomeni pomoč za tekoče poslovanje, ne more šteti za nadomestilo za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, združljivo z notranjim trgom.

7.1.3.5   
  Združljivost pomoči za tekoče poslovanje v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2014

Združljivost pomoči za tekoče poslovanje v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2014

| (294) | V oddelku 5.1 smernic za letalski sektor iz leta 2014 so določena merila, ki jih bo Komisija uporabila pri oceni združljivosti pomoči za tekoče poslovanje z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe. Komisija bo v skladu s točko 172 smernic za letalski sektor iz leta 2014 navedena merila uporabila za vse zadeve o pomoči za tekoče poslovanje, vključno z nerešenimi prijavami in nezakonito nepriglašeno pomočjo. |
| --- | --- |

(294)

V oddelku 5.1 smernic za letalski sektor iz leta 2014 so določena merila, ki jih bo Komisija uporabila pri oceni združljivosti pomoči za tekoče poslovanje z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe. Komisija bo v skladu s točko 172 smernic za letalski sektor iz leta 2014 navedena merila uporabila za vse zadeve o pomoči za tekoče poslovanje, vključno z nerešenimi prijavami in nezakonito nepriglašeno pomočjo.

| (295) | Nezakonita pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena pred datumom objave smernic za letalski sektor iz leta 2014, se lahko razglasi za združljivo v celotnem znesku nepokritih operativnih stroškov, če so izpolnjeni naslednji pogoji (78):






  (a) | prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa: ta pogoj je med drugim izpolnjen, če pomoč poveča mobilnost državljanov Unije in povezljivost regij ali spodbuja regionalni razvoj (79), |
| --- | --- | --- |

(295)

Nezakonita pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena pred datumom objave smernic za letalski sektor iz leta 2014, se lahko razglasi za združljivo v celotnem znesku nepokritih operativnih stroškov, če so izpolnjeni naslednji pogoji (78):

78

(a)

prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa: ta pogoj je med drugim izpolnjen, če pomoč poveča mobilnost državljanov Unije in povezljivost regij ali spodbuja regionalni razvoj (79),

prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa

79

| (b) | potreba po posredovanju države: državna pomoč mora biti usmerjena v primere, ko taka pomoč lahko zagotovi pomembne izboljšave, ki jih trg sam ne more doseči (80), |
| --- | --- |

(b)

potreba po posredovanju države: državna pomoč mora biti usmerjena v primere, ko taka pomoč lahko zagotovi pomembne izboljšave, ki jih trg sam ne more doseči (80),

potreba po posredovanju države

80

| (c) | obstoj spodbujevalnega učinka: ta pogoj je izpolnjen, če bi se ob odsotnosti pomoči za tekoče poslovanje in ob upoštevanju možnega obstoja pomoči za naložbe ter obsega prometa raven gospodarske dejavnosti zadevnega letališča verjetno znatno zmanjšala (81), |
| --- | --- |

(c)

obstoj spodbujevalnega učinka: ta pogoj je izpolnjen, če bi se ob odsotnosti pomoči za tekoče poslovanje in ob upoštevanju možnega obstoja pomoči za naložbe ter obsega prometa raven gospodarske dejavnosti zadevnega letališča verjetno znatno zmanjšala (81),

obstoj spodbujevalnega učinka

81

| (d) | sorazmernost zneska pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo potrebno): da bi bila pomoč za tekoče poslovanje sorazmerna, mora biti omejena na najmanjšo potrebno, da se dejavnost z dodeljeno pomočjo izvede (82), |
| --- | --- |

(d)

sorazmernost zneska pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo potrebno): da bi bila pomoč za tekoče poslovanje sorazmerna, mora biti omejena na najmanjšo potrebno, da se dejavnost z dodeljeno pomočjo izvede (82),

sorazmernost zneska pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo potrebno):

82

| (e) | izogibanje neupravičenim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino (83). |
| --- | --- |

(e)

izogibanje neupravičenim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino (83).

83

(a)   Prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa

Prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa

| (296) | Točka 114 smernic za letalski sektor iz leta 2014 določa, da „podvajanje nedobičkonosnih letališč ne prispeva k cilju skupnega interesa“. Komisija meni, da trditve v uvodni izjavi 259 in naslednjih glede združljivosti pomoči za naložbe v korist družb FGAZ/FZG iz smernic za letalski sektor iz leta 2005 veljajo tudi za združljivost pomoči za tekoče poslovanje v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2014. Iz tega razloga Komisija ugotavlja, da pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena družbama FGAZ/FZG, samo podvaja nedonosno letališče, zato ne prispeva k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa. Zato se pomoč za naložbe, dodeljena družbama FGAZ/FZG, če pomeni državno pomoč, lahko šteje za nezdružljivo z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(296)

Točka 114 smernic za letalski sektor iz leta 2014 določa, da „podvajanje nedobičkonosnih letališč ne prispeva k cilju skupnega interesa“. Komisija meni, da trditve v uvodni izjavi 259 in naslednjih glede združljivosti pomoči za naložbe v korist družb FGAZ/FZG iz smernic za letalski sektor iz leta 2005 veljajo tudi za združljivost pomoči za tekoče poslovanje v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2014. Iz tega razloga Komisija ugotavlja, da pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena družbama FGAZ/FZG, samo podvaja nedonosno letališče, zato ne prispeva k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa. Zato se pomoč za naložbe, dodeljena družbama FGAZ/FZG, če pomeni državno pomoč, lahko šteje za nezdružljivo z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe.

Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

| (297) | Komisija ugotavlja, da pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena družbama FGAZ/FZG, ni združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 106(2) Pogodbe ali v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe. Ker Nemčija ni predložila in Komisija ni opredelila alternativnih razlogov za združljivost, se sklene, da pomoč za tekoče poslovanje v korist družb FGAZ/FZG, če ta pomoč pomeni državno pomoč, ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(297)

Komisija ugotavlja, da pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena družbama FGAZ/FZG, ni združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 106(2) Pogodbe ali v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe. Ker Nemčija ni predložila in Komisija ni opredelila alternativnih razlogov za združljivost, se sklene, da pomoč za tekoče poslovanje v korist družb FGAZ/FZG, če ta pomoč pomeni državno pomoč, ni združljiva z notranjim trgom.

7.2   MOREBITNA POMOČ V POVEZAVI Z BANČNIM POSOJILOM IN UDELEŽBA PRI ZDRUŽEVANJU DENARNIH SREDSTEV ZVEZNE DEŽELE PORENJE-PFALŠKA

MOREBITNA POMOČ V POVEZAVI Z BANČNIM POSOJILOM IN UDELEŽBA PRI ZDRUŽEVANJU DENARNIH SREDSTEV ZVEZNE DEŽELE PORENJE-PFALŠKA

7.2.1   OBSTOJ POMOČI

7.2.1.1   
  Gospodarska dejavnost in pojem podjetja

Gospodarska dejavnost in pojem podjetja

| (298) | Iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 173 in naslednjih, je treba družbi FGAZ/FZG obravnavati kot podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(298)

Iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 173 in naslednjih, je treba družbi FGAZ/FZG obravnavati kot podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe.

7.2.1.2   
  Državna sredstva in odgovornost države

Državna sredstva in odgovornost države

| (299) | Zadevni ukrepi pomenijo državno pomoč, če se financirajo z državnimi sredstvi, odločitev o odobritvi ukrepa pa je mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(299)

Zadevni ukrepi pomenijo državno pomoč, če se financirajo z državnimi sredstvi, odločitev o odobritvi ukrepa pa je mogoče pripisati državi.

| (300) | Pojem državne pomoči se uporablja za vsako prednost, ki jo iz državnih sredstev dodeli država sama ali posrednik, ki deluje na podlagi dodeljenih pooblastil (84). Za uporabo člena 107 Pogodbe so sredstva lokalnih organov državna sredstva (85). |
| --- | --- |

(300)

Pojem državne pomoči se uporablja za vsako prednost, ki jo iz državnih sredstev dodeli država sama ali posrednik, ki deluje na podlagi dodeljenih pooblastil (84). Za uporabo člena 107 Pogodbe so sredstva lokalnih organov državna sredstva (85).

84

85

100-odstotno državno jamstvo

100-odstotno državno jamstvo

| (301) | Pri vsakem javnem jamstvu lahko država sredstva izgubi. Ker je 100-odstotno državno jamstvo izdala neposredno zvezna dežela Porenje-Pfalška, se je zagotovilo iz državnih sredstev in ga je mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(301)

Pri vsakem javnem jamstvu lahko država sredstva izgubi. Ker je 100-odstotno državno jamstvo izdala neposredno zvezna dežela Porenje-Pfalška, se je zagotovilo iz državnih sredstev in ga je mogoče pripisati državi.

Združena denarna sredstva zvezne dežele

Združena denarna sredstva zvezne dežele

| (302) | Nemčija je navedla, da se združena denarna sredstva zvezne dežele Porenje-Pfalška ne financirajo neposredno iz javnega proračuna zvezne dežele. Trdi, da so vsa sredstva, ki izhajajo iz združevanja denarnih sredstev, last udeleženih podjetij ali so pridobljena v obliki posojil na kapitalskem trgu. |
| --- | --- |

(302)

Nemčija je navedla, da se združena denarna sredstva zvezne dežele Porenje-Pfalška ne financirajo neposredno iz javnega proračuna zvezne dežele. Trdi, da so vsa sredstva, ki izhajajo iz združevanja denarnih sredstev, last udeleženih podjetij ali so pridobljena v obliki posojil na kapitalskem trgu.

| (303) | Komisija meni, da je država v zadevnem primeru ves čas neposredno ali posredno nadzorovala sredstva, ki izhajajo iz združevanja denarnih sredstev, tako da so ta pomenila državna sredstva. Prvič, samo podjetja, v katerih ima večinsko lastništvo zvezna dežela Porenje-Pfalška (vsaj 50-odstotno lastništvo), so lahko udeležena pri združevanju denarnih sredstev. Zaradi večinskega javnega lastništva so udeležena podjetja očitno javna podjetja v smislu člena 2(b) Direktive Komisije 2006/111/ES (86). Ker so torej vsa udeležena podjetja javna podjetja, so njihova sredstva državna sredstva. To dejstvo že samo po sebi pomeni, da sredstva iz združenih denarnih sredstev, če izhajajo iz vlog udeleženih podjetij, pomenijo državna sredstva. |
| --- | --- |

(303)

Komisija meni, da je država v zadevnem primeru ves čas neposredno ali posredno nadzorovala sredstva, ki izhajajo iz združevanja denarnih sredstev, tako da so ta pomenila državna sredstva. Prvič, samo podjetja, v katerih ima večinsko lastništvo zvezna dežela Porenje-Pfalška (vsaj 50-odstotno lastništvo), so lahko udeležena pri združevanju denarnih sredstev. Zaradi večinskega javnega lastništva so udeležena podjetja očitno javna podjetja v smislu člena 2(b) Direktive Komisije 2006/111/ES (86). Ker so torej vsa udeležena podjetja javna podjetja, so njihova sredstva državna sredstva. To dejstvo že samo po sebi pomeni, da sredstva iz združenih denarnih sredstev, če izhajajo iz vlog udeleženih podjetij, pomenijo državna sredstva.

86

| (304) | Drugič, če vloge udeleženih podjetij pri združevanju denarnih sredstev ne zadostujejo za zadovoljitev potrebe po likvidnosti udeleženca, zvezna dežela Porenje-Pfalška pridobi kratkoročno financiranje na finančnem trgu v svojem imenu in ta sredstva prenese na podjetja, ki so udeležena pri zbiranju denarnih sredstev. Ker zvezna dežela najame potrebna posojila v svojem imenu, je treba šteti, da tudi tako pridobljena sredstva pomenijo državna sredstva. |
| --- | --- |

(304)

Drugič, če vloge udeleženih podjetij pri združevanju denarnih sredstev ne zadostujejo za zadovoljitev potrebe po likvidnosti udeleženca, zvezna dežela Porenje-Pfalška pridobi kratkoročno financiranje na finančnem trgu v svojem imenu in ta sredstva prenese na podjetja, ki so udeležena pri zbiranju denarnih sredstev. Ker zvezna dežela najame potrebna posojila v svojem imenu, je treba šteti, da tudi tako pridobljena sredstva pomenijo državna sredstva.

| (305) | Zato Komisija meni, da se finančna sredstva, zagotovljena z združevanjem denarnih sredstev, financirajo iz državnih sredstev, ker vloge udeleženih podjetij in posojila, ki jih najame zvezna dežela, da bi premostila likvidnostne vrzeli v združevanju denarnih sredstev, pomenijo državna sredstva. |
| --- | --- |

(305)

Zato Komisija meni, da se finančna sredstva, zagotovljena z združevanjem denarnih sredstev, financirajo iz državnih sredstev, ker vloge udeleženih podjetij in posojila, ki jih najame zvezna dežela, da bi premostila likvidnostne vrzeli v združevanju denarnih sredstev, pomenijo državna sredstva.

| (306) | Poleg tega je jasno, da je zvezna dežela izvajala daljnosežen nadzor nad upravljanjem združenih denarnih sredstev, zaradi česar je financiranje udeleženih podjetij mogoče pripisati državi. Komisija najprej ugotavlja, da je pogodba o udeležbi pri združevanju denarnih sredstev sklenjena med zvezno deželo in udeleženimi podjetji. Odločitev, da se podjetju omogoči udeležba pri združevanju denarnih sredstev, tako sprejme neposredno zvezna dežela. Slednja odloča tudi o največjem znesku, ki ga udeleženo podjetje lahko zahteva iz združenih denarnih sredstev v obliki kreditne linije. Poleg tega zvezna dežela Porenje-Pfalška zagotavlja neposredno tekoče upravljanje združenih denarnih sredstev prek banke Landeshauptkasse, ki je institucija ministrstva za finance zvezne dežele Porenje-Pfalška. Banka Landeshauptkasse tudi uradno predstavlja zvezno deželo pri pridobivanju sredstev na trgu, da bi premostila likvidnostne vrzeli, ki izhajajo iz združevanja denarnih sredstev. |
| --- | --- |

(306)

Poleg tega je jasno, da je zvezna dežela izvajala daljnosežen nadzor nad upravljanjem združenih denarnih sredstev, zaradi česar je financiranje udeleženih podjetij mogoče pripisati državi. Komisija najprej ugotavlja, da je pogodba o udeležbi pri združevanju denarnih sredstev sklenjena med zvezno deželo in udeleženimi podjetji. Odločitev, da se podjetju omogoči udeležba pri združevanju denarnih sredstev, tako sprejme neposredno zvezna dežela. Slednja odloča tudi o največjem znesku, ki ga udeleženo podjetje lahko zahteva iz združenih denarnih sredstev v obliki kreditne linije. Poleg tega zvezna dežela Porenje-Pfalška zagotavlja neposredno tekoče upravljanje združenih denarnih sredstev prek banke Landeshauptkasse, ki je institucija ministrstva za finance zvezne dežele Porenje-Pfalška. Banka Landeshauptkasse tudi uradno predstavlja zvezno deželo pri pridobivanju sredstev na trgu, da bi premostila likvidnostne vrzeli, ki izhajajo iz združevanja denarnih sredstev.

| (307) | Na podlagi teh elementov se zdi, da je država sposobna neposredno nadzorovati dejavnosti združevanja denarnih sredstev, predvsem vprašanje, katero podjetje se lahko udeleži in kakšna naj bo individualna kreditna linja, ki se odobri posameznemu udeleženemu podjetju. Zato je odločitve o udeležbi pri združevanju denarnih sredstev in obsegu te udeležbe mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(307)

Na podlagi teh elementov se zdi, da je država sposobna neposredno nadzorovati dejavnosti združevanja denarnih sredstev, predvsem vprašanje, katero podjetje se lahko udeleži in kakšna naj bo individualna kreditna linja, ki se odobri posameznemu udeleženemu podjetju. Zato je odločitve o udeležbi pri združevanju denarnih sredstev in obsegu te udeležbe mogoče pripisati državi.

Posojilo, ki ga odobri banka Sparkasse Südwestpfalz

Posojilo, ki ga odobri banka Sparkasse Südwestpfalz

| (308) | Kar zadeva samo posojilo, se Komisija strinja, da je Sparkasse Südwestpfalz neodvisna banka, ki je sama odgovorna za sprejemanje odločitev o odobritvi posojil. Nič ne kaže na to, da je odločitev o odobritvi posojila družbama FGAZ/FZG mogoče pripisati državi. Zato Komisija meni, da tega ukrepa ni mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(308)

Kar zadeva samo posojilo, se Komisija strinja, da je Sparkasse Südwestpfalz neodvisna banka, ki je sama odgovorna za sprejemanje odločitev o odobritvi posojil. Nič ne kaže na to, da je odločitev o odobritvi posojila družbama FGAZ/FZG mogoče pripisati državi. Zato Komisija meni, da tega ukrepa ni mogoče pripisati državi.

Sparkasse Südwestpfalz

7.2.1.3   
  Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

100-odstotno državno jamstvo

100-odstotno državno jamstvo

| (309) | V skladu s členom 3.2 obvestila o jamstvu posamezno državno jamstvo ni pomoč, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: „(a) Posojilojemalec ni v finančnih težavah [...], (b) Obseg jamstva se lahko natančno izmeri, kadar se zagotovi. [...] (c) jamstvo ne krije več kot 80 % neodplačanega posojila ali druge finančne obveznosti [...], (d) za jamstvo se plača tržno usmerjena cena [...]“. |
| --- | --- |

(309)

V skladu s členom 3.2 obvestila o jamstvu posamezno državno jamstvo ni pomoč, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: „(a) Posojilojemalec ni v finančnih težavah [...], (b) Obseg jamstva se lahko natančno izmeri, kadar se zagotovi. [...] (c) jamstvo ne krije več kot 80 % neodplačanega posojila ali druge finančne obveznosti [...], (d) za jamstvo se plača tržno usmerjena cena [...]“.

| (310) | V tem primeru je zvezna dežela Porenje-Pfalška zagotovila 100-odstotno jamstvo, da bi zavarovala posojilo, odobreno v korist družb FGAZ/FZG, zato jamstvo presega prag 80 % neodplačanega posojila. Poleg tega, kot je pojasnjeno v nadaljevanju, za jamstvo ni plačana tržna cena. Zato jamstvo pomeni prednost. |
| --- | --- |

(310)

V tem primeru je zvezna dežela Porenje-Pfalška zagotovila 100-odstotno jamstvo, da bi zavarovala posojilo, odobreno v korist družb FGAZ/FZG, zato jamstvo presega prag 80 % neodplačanega posojila. Poleg tega, kot je pojasnjeno v nadaljevanju, za jamstvo ni plačana tržna cena. Zato jamstvo pomeni prednost.

| (311) | V skladu z drugim pododstavkom točke 4.2 obvestila o jamstvu se prednost lahko izračuna kot razlika med posebno tržno obrestno mero, ki bi bremenila družbi FGAZ/FZG brez jamstva, in obrestno mero, pridobljeno s sredstvi državnega jamstva po upoštevanju plačane premije. |
| --- | --- |

(311)

V skladu z drugim pododstavkom točke 4.2 obvestila o jamstvu se prednost lahko izračuna kot razlika med posebno tržno obrestno mero, ki bi bremenila družbi FGAZ/FZG brez jamstva, in obrestno mero, pridobljeno s sredstvi državnega jamstva po upoštevanju plačane premije.

| (312) | Komisija glede jamstva, ki ga je zagotovila zvezna dežela, opozarja, da sta družbi FGAZ/FZG to 100-odstotno jamstvo pridobili brezplačno in brez zavarovanja. Jasno je, da bi morali družbi FGAZ/FZG v običajnih tržnih pogojih plačati premijo, da bi za svoja posojila pridobili jamstvo od tretje osebe. |
| --- | --- |

(312)

Komisija glede jamstva, ki ga je zagotovila zvezna dežela, opozarja, da sta družbi FGAZ/FZG to 100-odstotno jamstvo pridobili brezplačno in brez zavarovanja. Jasno je, da bi morali družbi FGAZ/FZG v običajnih tržnih pogojih plačati premijo, da bi za svoja posojila pridobili jamstvo od tretje osebe.

| (313) | Ker družbama FGAZ/FZG ni bilo treba plačati premije, sta pridobili gospodarsko prednost, ki sicer na trgu ni na voljo. Znesek te prednosti je enak premiji, ki bi jo morali družbi FGAZ/FZG plačati v običajnih tržnih pogojih. |
| --- | --- |

(313)

Ker družbama FGAZ/FZG ni bilo treba plačati premije, sta pridobili gospodarsko prednost, ki sicer na trgu ni na voljo. Znesek te prednosti je enak premiji, ki bi jo morali družbi FGAZ/FZG plačati v običajnih tržnih pogojih.

Združena denarna sredstva zvezne dežele

Združena denarna sredstva zvezne dežele

| (314) | Nemčija je glede udeležbe družb FGAZ/FZG pri združevanju denarnih sredstev pojasnila, da ta deluje, kot je opisano v nadaljevanju: Družba FGAZ zahteva sredstva iz združenih sredstev, da bi si zagotovila likvidnost, zvezna dežela pa zagotovi ta sredstva iz združenih denarnih sredstev. Zaračunana obrestna mera je tržna obrestna mera za vlogo na odpoklic v višini, ki je na voljo zvezni deželi. Če vloge udeleženih podjetij ne zadostujejo za kritje zahtevka, zvezna dežela dopolni združena denarna sredstva, tako da najame posojila v svojem imenu. Nemčija pojasnjuje tudi, da zvezna dežela v bistvu na udeležence pri združevanju denarnih sredstev prenese pogoje, ki jih pridobi na trgu kapitala, s čimer udeležencem, tj. hčerinskim podjetjem zvezne dežele, omogoči, da se refinancirajo v enakih pogojih kot zvezna dežela, ne glede na njihovo kreditno sposobnost. Poleg tega Komisija ugotavlja, da je to financiranje podjetjem na voljo za nedoločen čas. |
| --- | --- |

(314)

Nemčija je glede udeležbe družb FGAZ/FZG pri združevanju denarnih sredstev pojasnila, da ta deluje, kot je opisano v nadaljevanju: Družba FGAZ zahteva sredstva iz združenih sredstev, da bi si zagotovila likvidnost, zvezna dežela pa zagotovi ta sredstva iz združenih denarnih sredstev. Zaračunana obrestna mera je tržna obrestna mera za vlogo na odpoklic v višini, ki je na voljo zvezni deželi. Če vloge udeleženih podjetij ne zadostujejo za kritje zahtevka, zvezna dežela dopolni združena denarna sredstva, tako da najame posojila v svojem imenu. Nemčija pojasnjuje tudi, da zvezna dežela v bistvu na udeležence pri združevanju denarnih sredstev prenese pogoje, ki jih pridobi na trgu kapitala, s čimer udeležencem, tj. hčerinskim podjetjem zvezne dežele, omogoči, da se refinancirajo v enakih pogojih kot zvezna dežela, ne glede na njihovo kreditno sposobnost. Poleg tega Komisija ugotavlja, da je to financiranje podjetjem na voljo za nedoločen čas.

| (315) | Ob upoštevanju tega mehanizma se prednost družbi FGAZ zagotovi, kadar so pogoji, pod katerimi zvezna dežela odobri posojila iz združenih denarnih sredstev, ugodnejši od tistih, ki bi družbi FGAZ sicer bili na voljo na trgu. Pogoji za najem posojila iz združenih denarnih sredstev so enaki kot tisti, ki so na voljo zvezni deželi za lastno refinanciranje. Glede na to, da zvezna dežela kot javni organ lahko najema posojila po zelo ugodnih obrestnih merah (ker dejansko ni tveganja za neizpolnjevanje obveznosti), Komisija meni, da je obrestna mera, po kateri lahko družba FGAZ pridobi posojilo iz združenih denarnih sredstev, ugodnejša, kot bi bila sicer. Poleg tega družbi FGAZ teh posojil ni treba zavarovati in njen finančni položaj/kreditna sposobnost se ne upošteva. Zvezna dežela je s tem, ko je družbi FGAZ dovolila, da se udeleži pri združevanju denarnih sredstev, družbama FGAZ/FZG zagotovila gospodarsko prednost (87). |
| --- | --- |

(315)

Ob upoštevanju tega mehanizma se prednost družbi FGAZ zagotovi, kadar so pogoji, pod katerimi zvezna dežela odobri posojila iz združenih denarnih sredstev, ugodnejši od tistih, ki bi družbi FGAZ sicer bili na voljo na trgu. Pogoji za najem posojila iz združenih denarnih sredstev so enaki kot tisti, ki so na voljo zvezni deželi za lastno refinanciranje. Glede na to, da zvezna dežela kot javni organ lahko najema posojila po zelo ugodnih obrestnih merah (ker dejansko ni tveganja za neizpolnjevanje obveznosti), Komisija meni, da je obrestna mera, po kateri lahko družba FGAZ pridobi posojilo iz združenih denarnih sredstev, ugodnejša, kot bi bila sicer. Poleg tega družbi FGAZ teh posojil ni treba zavarovati in njen finančni položaj/kreditna sposobnost se ne upošteva. Zvezna dežela je s tem, ko je družbi FGAZ dovolila, da se udeleži pri združevanju denarnih sredstev, družbama FGAZ/FZG zagotovila gospodarsko prednost (87).

87

7.2.1.4   
  Selektivnost

Selektivnost

| (316) | Ker sta bila 100-odstotno jamstvo in pravica do udeležbe pri združevanju denarnih sredstev odobrena samo družbama FGAZ/FZG (in v primeru združevanja denarnih sredstev drugim podjetjem, v katerih ima zvezna dežela večinski delež), je treba oba ukrepa obravnavati kot selektivna. |
| --- | --- |

(316)

Ker sta bila 100-odstotno jamstvo in pravica do udeležbe pri združevanju denarnih sredstev odobrena samo družbama FGAZ/FZG (in v primeru združevanja denarnih sredstev drugim podjetjem, v katerih ima zvezna dežela večinski delež), je treba oba ukrepa obravnavati kot selektivna.

7.2.1.5   
  Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (317) | Komisija iz istih razlogov, ki so navedeni v uvodni izjavi 233 in naslednjih, meni, da vsaka selektivna gospodarska prednost, zagotovljena družbama FGAZ/FZG, lahko izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(317)

Komisija iz istih razlogov, ki so navedeni v uvodni izjavi 233 in naslednjih, meni, da vsaka selektivna gospodarska prednost, zagotovljena družbama FGAZ/FZG, lahko izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami.

7.2.1.6   
  Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

| (318) | Komisija ugotavlja, da je zvezna dežela s tem, ko je družbama FGAZ/FZG zagotovila brezplačno 100-odstotno jamstvo za bančno posojilo in družbi FGAZ omogočila, da se udeleži pri združevanju denarnih sredstev, družbama FGAZ/FZG dodelila državno pomoč. |
| --- | --- |

(318)

Komisija ugotavlja, da je zvezna dežela s tem, ko je družbama FGAZ/FZG zagotovila brezplačno 100-odstotno jamstvo za bančno posojilo in družbi FGAZ omogočila, da se udeleži pri združevanju denarnih sredstev, družbama FGAZ/FZG dodelila državno pomoč.

| (319) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da posojilo, ki ga je odobrila banka Sparkasse Südwestpfalz, samo po sebi ni pomenilo državne pomoči. |
| --- | --- |

(319)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da posojilo, ki ga je odobrila banka Sparkasse Südwestpfalz, samo po sebi ni pomenilo državne pomoči.

Sparkasse Südwestpfalz

7.2.2   ZDRUŽLJIVOST

| (320) | Komisija meni, da ugotovitve iz uvodne izjave 248 in naslednjih ter uvodne izjave 283 in naslednjih glede državne pomoči v obliki neposrednih nepovratnih sredstev za naložbe in letnih kapitalskih injekcij veljajo enako tudi za državno pomoč v obliki jamstva in udeležbe pri združevanju denarnih sredstev. V skladu s tem Komisija ugotavlja, da državna pomoč, ki se je družbama FGAZ/FZG dodelila na podlagi zagotovitve brezplačnega 100-odstotnega jamstva in omogočanja, da se družbi udeležita pri združevanju denarnih sredstev zvezne dežele, ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(320)

Komisija meni, da ugotovitve iz uvodne izjave 248 in naslednjih ter uvodne izjave 283 in naslednjih glede državne pomoči v obliki neposrednih nepovratnih sredstev za naložbe in letnih kapitalskih injekcij veljajo enako tudi za državno pomoč v obliki jamstva in udeležbe pri združevanju denarnih sredstev. V skladu s tem Komisija ugotavlja, da državna pomoč, ki se je družbama FGAZ/FZG dodelila na podlagi zagotovitve brezplačnega 100-odstotnega jamstva in omogočanja, da se družbi udeležita pri združevanju denarnih sredstev zvezne dežele, ni združljiva z notranjim trgom.

7.3   POPUSTI NA LETALIŠKE PRISTOJBINE IN POGODBA O STORITVAH TRŽENJA Z LETALSKIM PREVOZNIKOM RYANAIR

POPUSTI NA LETALIŠKE PRISTOJBINE IN POGODBA O STORITVAH TRŽENJA Z LETALSKIM PREVOZNIKOM RYANAIR

7.3.1   OBSTOJ POMOČI

7.3.1.1   
  Gospodarska dejavnost in pojem podjetja

Gospodarska dejavnost in pojem podjetja

| (321) | Letalski prevozniki z opravljanjem storitev zračnega prevoza opravljajo gospodarsko dejavnost in so torej podjetja v smislu člena 107(1) Pogodbe. V skladu s tem je treba proučiti, ali se je s pogodbami med letalskimi prevozniki in zadevnim letališčem, če se slednje lahko pripišejo državi in vključujejo prenos državnih sredstev, letalskim prevoznikom dodelila gospodarska prednost. |
| --- | --- |

(321)

Letalski prevozniki z opravljanjem storitev zračnega prevoza opravljajo gospodarsko dejavnost in so torej podjetja v smislu člena 107(1) Pogodbe. V skladu s tem je treba proučiti, ali se je s pogodbami med letalskimi prevozniki in zadevnim letališčem, če se slednje lahko pripišejo državi in vključujejo prenos državnih sredstev, letalskim prevoznikom dodelila gospodarska prednost.

7.3.1.2   
  Državna sredstva in odgovornost države

Državna sredstva in odgovornost države

| (322) | Ukrep mora biti mogoče pripisati državi in mora biti dodeljen iz državnih sredstev. Sodišče je v sodbi v zadevi Stardust Marine (88) razsodilo, da sredstva podjetja, ki se ustanovi na podlagi zasebnega prava in katerega delnice so v večinski javni lasti, pomenijo državna sredstva. S tega vidika Komisija v skladu s svojo dosledno prakso meni, da se vsa sredstva javnega podjetja, ne glede na to, ali slednje ustvarja izgubo ali dobiček, štejejo za državna sredstva (89). |
| --- | --- |

(322)

Ukrep mora biti mogoče pripisati državi in mora biti dodeljen iz državnih sredstev. Sodišče je v sodbi v zadevi Stardust Marine (88) razsodilo, da sredstva podjetja, ki se ustanovi na podlagi zasebnega prava in katerega delnice so v večinski javni lasti, pomenijo državna sredstva. S tega vidika Komisija v skladu s svojo dosledno prakso meni, da se vsa sredstva javnega podjetja, ne glede na to, ali slednje ustvarja izgubo ali dobiček, štejejo za državna sredstva (89).

Stardust Marine

88

89

| (323) | V zvezi z odgovornostjo države je Sodišče v sodbi v zadevi Stardust Marine odločilo tudi, da samo iz dejstva, da je država ali državni subjekt edini ali večinski delničar podjetja, še ni mogoče sklepati, da se lahko prenos sredstev s strani navedenega podjetja pripiše njegovim javnim delničarjem (90). Po navedbi Sodišča tudi v primeru, da bi država lahko nadzorovala javno podjetje in imela prevladujoč vpliv na njegovo poslovanje, dejanskega izvajanja tega nadzora v določenem primeru ne bi bilo mogoče samodejno predvideti, saj lahko javno podjetje deluje bolj ali manj neodvisno glede na stopnjo avtonomnosti, ki mu jo prepusti država. |
| --- | --- |

(323)

V zvezi z odgovornostjo države je Sodišče v sodbi v zadevi Stardust Marine odločilo tudi, da samo iz dejstva, da je država ali državni subjekt edini ali večinski delničar podjetja, še ni mogoče sklepati, da se lahko prenos sredstev s strani navedenega podjetja pripiše njegovim javnim delničarjem (90). Po navedbi Sodišča tudi v primeru, da bi država lahko nadzorovala javno podjetje in imela prevladujoč vpliv na njegovo poslovanje, dejanskega izvajanja tega nadzora v določenem primeru ne bi bilo mogoče samodejno predvideti, saj lahko javno podjetje deluje bolj ali manj neodvisno glede na stopnjo avtonomnosti, ki mu jo prepusti država.

Stardust Marine

90

| (324) | Po navedbi Sodišča so kazalniki, na podlagi katerih je mogoče sklepati o pripisovanju odgovornosti, naslednji (91):






  (a) | dejstvo, da zadevni organ izpodbijane odločbe ne bi mogel sprejeti, ne da bi upošteval zahteve javnih organov; |
| --- | --- | --- |

(324)

Po navedbi Sodišča so kazalniki, na podlagi katerih je mogoče sklepati o pripisovanju odgovornosti, naslednji (91):

91

(a)

dejstvo, da zadevni organ izpodbijane odločbe ne bi mogel sprejeti, ne da bi upošteval zahteve javnih organov;

| (b) | dejstvo, da je podjetje moralo upoštevati direktive, ki so jih izdali javni organi; |
| --- | --- |

(b)

dejstvo, da je podjetje moralo upoštevati direktive, ki so jih izdali javni organi;

| (c) | vključevanje javnega podjetja v strukturo javne uprave; |
| --- | --- |

(c)

vključevanje javnega podjetja v strukturo javne uprave;

| (d) | narava dejavnosti javnega podjetja in njihovo izvajanje na trgu v običajnih konkurenčnih pogojih z zasebnimi gospodarskimi subjekti; |
| --- | --- |

(d)

narava dejavnosti javnega podjetja in njihovo izvajanje na trgu v običajnih konkurenčnih pogojih z zasebnimi gospodarskimi subjekti;

| (e) | pravni status podjetja; |
| --- | --- |

(e)

pravni status podjetja;

| (f) | intenzivnost vpliva javnih organov na upravljanje podjetja; |
| --- | --- |

(f)

intenzivnost vpliva javnih organov na upravljanje podjetja;

| (g) | drugi kazalniki, ki v posameznem primeru kažejo na vpletenost javnih organov ali težko verjeten neobstoj vpletenosti pri sprejetju ukrepa, tudi ob upoštevanju razsežnosti ukrepa, njegove vsebine ali pogojev, ki jih vsebuje. |
| --- | --- |

(g)

drugi kazalniki, ki v posameznem primeru kažejo na vpletenost javnih organov ali težko verjeten neobstoj vpletenosti pri sprejetju ukrepa, tudi ob upoštevanju razsežnosti ukrepa, njegove vsebine ali pogojev, ki jih vsebuje.

Državna sredstva

Državna sredstva

| (325) | Komisija ugotavlja, da sta družbi FGAZ/FZG v 100-odstotni lasti države, tj. v 50-odstotni lasti zvezne dežele Porenje-Pfalška in v 50-odstotni lasti družbe ZEF. Zato je treba šteti, da sta družbi FGAZ/FZG javni podjetji v smislu člena 2(b) Direktive 2006/111/ES. Lahko se domneva, da ima država kot edini delničar družb FGAZ/FZG in zaradi imenovanja (istih) nadzornih svetov družb FGAZ/FZG (ki sami imenujeta vodstvo) prevladujoč vpliv nad družbama FGAZ/FZG in lahko nadzoruje njuna sredstva. Zato bi vsaka prednost, zagotovljena iz sredstev družb FGAZ/FZG, pomenila izgubo državnih sredstev in posledično prenos državnih sredstev. |
| --- | --- |

(325)

Komisija ugotavlja, da sta družbi FGAZ/FZG v 100-odstotni lasti države, tj. v 50-odstotni lasti zvezne dežele Porenje-Pfalška in v 50-odstotni lasti družbe ZEF. Zato je treba šteti, da sta družbi FGAZ/FZG javni podjetji v smislu člena 2(b) Direktive 2006/111/ES. Lahko se domneva, da ima država kot edini delničar družb FGAZ/FZG in zaradi imenovanja (istih) nadzornih svetov družb FGAZ/FZG (ki sami imenujeta vodstvo) prevladujoč vpliv nad družbama FGAZ/FZG in lahko nadzoruje njuna sredstva. Zato bi vsaka prednost, zagotovljena iz sredstev družb FGAZ/FZG, pomenila izgubo državnih sredstev in posledično prenos državnih sredstev.

Pripisovanje odgovornosti

Pripisovanje odgovornosti

| (326) | Medtem ko je Nemčija navedla, da sklepanja pogodb med letalskimi prevozniki in družbo FZG ni mogoče pripisati državi, je priznala, da je država – ki jo zastopata zvezna dežela Porenje-Pfalška in družba ZEF – posredno vpletena, namreč prek svojih zastopnikov v nadzornem svetu matične družbe FZG, tj. družbe FGAZ. V skladu s statuti družb FGAZ in FZG so v nadzornem svetu obeh zastopniki, ki jih imenujejo javni organi, tj. zvezna dežela in družba ZEF. Zastopnik, ki ga imenuje zvezna dežela, je samodejno predsednik obeh nadzornih svetov. Nadzorna sveta imenujeta vodstvo družb FGAZ in FZG. Nadzorna sveta obeh družb morata odobriti vse posle, ki znašajo več kot [...] EUR, kar jim omogoča obsežen nadzor nad gospodarskimi dejavnostmi družb FGAZ/FZG. |
| --- | --- |

(326)

Medtem ko je Nemčija navedla, da sklepanja pogodb med letalskimi prevozniki in družbo FZG ni mogoče pripisati državi, je priznala, da je država – ki jo zastopata zvezna dežela Porenje-Pfalška in družba ZEF – posredno vpletena, namreč prek svojih zastopnikov v nadzornem svetu matične družbe FZG, tj. družbe FGAZ. V skladu s statuti družb FGAZ in FZG so v nadzornem svetu obeh zastopniki, ki jih imenujejo javni organi, tj. zvezna dežela in družba ZEF. Zastopnik, ki ga imenuje zvezna dežela, je samodejno predsednik obeh nadzornih svetov. Nadzorna sveta imenujeta vodstvo družb FGAZ in FZG. Nadzorna sveta obeh družb morata odobriti vse posle, ki znašajo več kot [...] EUR, kar jim omogoča obsežen nadzor nad gospodarskimi dejavnostmi družb FGAZ/FZG.

| (327) | Drugič, iz zapisnika nadzornega sveta družbe FGAZ je razvidno, da je bil nadzorni svet obveščen o pogajanjih in sklenitvi pogodb z letalskimi prevozniki ter da so z njim o tem potekala posvetovanja. Iz zapisnika je razvidno tudi, da je moralo vodstvo družb FGAZ/FZG pri sklepanju pogodb upoštevati zahteve javnih organov. Na primer iz zapisnika s sestanka nadzornega sveta z dne 13. julija 2006 je razvidno, da je predsednik nadzornega sveta, potem ko je vodstvo poročalo o uspešni sklenitvi pogodbe z letalskim prevoznikom Germanwings, dejal, da je bila zvezna dežela zelo zadovoljna z razvojem, in opozoril, da bi to lahko vodilo v ustvarjanje novih delovnih mest in prispevalo k ekonomskemu upravičenju letališča. Predsednik je menil zlasti, da bi ti pozitivni učinki, tj. ustvarjanje delovnih mest in ekonomska upravičenost letališča, lahko vodili k podaljšanju pogodbe o prenosu med družbama FGAZ in FZG. Ob upoštevanju, da je bila družba FZG pri kritju svojih operativnih stroškov zelo odvisna od pogodbe o prenosu ter da sta bili zvezna dežela in družba ZEF pooblaščeni, da ne podaljšata pogodbe o prenosu dobička in izgube ali da prekineta kapitalske injekcije, ki so omogočile njeno poslovanje, je jasno, da je moralo vodstvo družb FGAZ/FZG upoštevati zahteve javnih organov, da bi si zagotovilo lastno ekonomsko preživetje. |
| --- | --- |

(327)

Drugič, iz zapisnika nadzornega sveta družbe FGAZ je razvidno, da je bil nadzorni svet obveščen o pogajanjih in sklenitvi pogodb z letalskimi prevozniki ter da so z njim o tem potekala posvetovanja. Iz zapisnika je razvidno tudi, da je moralo vodstvo družb FGAZ/FZG pri sklepanju pogodb upoštevati zahteve javnih organov. Na primer iz zapisnika s sestanka nadzornega sveta z dne 13. julija 2006 je razvidno, da je predsednik nadzornega sveta, potem ko je vodstvo poročalo o uspešni sklenitvi pogodbe z letalskim prevoznikom Germanwings, dejal, da je bila zvezna dežela zelo zadovoljna z razvojem, in opozoril, da bi to lahko vodilo v ustvarjanje novih delovnih mest in prispevalo k ekonomskemu upravičenju letališča. Predsednik je menil zlasti, da bi ti pozitivni učinki, tj. ustvarjanje delovnih mest in ekonomska upravičenost letališča, lahko vodili k podaljšanju pogodbe o prenosu med družbama FGAZ in FZG. Ob upoštevanju, da je bila družba FZG pri kritju svojih operativnih stroškov zelo odvisna od pogodbe o prenosu ter da sta bili zvezna dežela in družba ZEF pooblaščeni, da ne podaljšata pogodbe o prenosu dobička in izgube ali da prekineta kapitalske injekcije, ki so omogočile njeno poslovanje, je jasno, da je moralo vodstvo družb FGAZ/FZG upoštevati zahteve javnih organov, da bi si zagotovilo lastno ekonomsko preživetje.

| (328) | Iz zapisnika nadzornega sveta z dne 13. julija 2006 je razvidno tudi, da se je prebivalstvo pritoževalo zaradi hrupa, ki ga je povzročila vojaška vaja na letališču Zweibrücken. Vodstvo je poudarilo, da je vojaška vaja nemškega vojnega letalstva ustvarila znatne prihodke. Vendar je predsednik menil, da bi moralo vodstvo v prihodnje dobro premisliti, ali naj se vojaška vaja izvede, in prebivalstvo o tem pravočasno obvestiti. Navedeno kaže, da so bili javni organi vpleteni v vsakodnevne odločitve vodstva družb FGAZ/FZG in so se z njimi strinjali. |
| --- | --- |

(328)

Iz zapisnika nadzornega sveta z dne 13. julija 2006 je razvidno tudi, da se je prebivalstvo pritoževalo zaradi hrupa, ki ga je povzročila vojaška vaja na letališču Zweibrücken. Vodstvo je poudarilo, da je vojaška vaja nemškega vojnega letalstva ustvarila znatne prihodke. Vendar je predsednik menil, da bi moralo vodstvo v prihodnje dobro premisliti, ali naj se vojaška vaja izvede, in prebivalstvo o tem pravočasno obvestiti. Navedeno kaže, da so bili javni organi vpleteni v vsakodnevne odločitve vodstva družb FGAZ/FZG in so se z njimi strinjali.

| (329) | Iz zapisnika s sestanka nadzornega sveta z dne 26. junija 2009 je razvidno tudi, da je bila država, ki jo zastopa zvezna dežela Porenje-Pfalška, neposredno vključena v pogajanja z letalskimi prevozniki. Zapisnik vsebuje poročilo vodstva nadzornemu svetu, v katerem je omenjen sestanek v Londonu med vodstvom, zastopnikom ministrstva za gospodarstvo zvezne dežele Porenje-Pfalška in letalskim prevoznikom Ryanair. Na tem sestanku se je razpravljalo o razmerju med letalskim prevoznikom Ryanair in letališčem Zweibrücken. Dejavna udeležba ministrstva je poleg njegove prisotnosti v navedenih poslovnih pogajanjih razvidna tudi iz tega, da je zastopnik ministrstva letalskega prevoznika Ryanair opozoril, da bi vlada zvezne dežele Porenje-Pfalška opravljanje storitev na letališču Saarbrücken štela za „neprimerno“. |
| --- | --- |

(329)

Iz zapisnika s sestanka nadzornega sveta z dne 26. junija 2009 je razvidno tudi, da je bila država, ki jo zastopa zvezna dežela Porenje-Pfalška, neposredno vključena v pogajanja z letalskimi prevozniki. Zapisnik vsebuje poročilo vodstva nadzornemu svetu, v katerem je omenjen sestanek v Londonu med vodstvom, zastopnikom ministrstva za gospodarstvo zvezne dežele Porenje-Pfalška in letalskim prevoznikom Ryanair. Na tem sestanku se je razpravljalo o razmerju med letalskim prevoznikom Ryanair in letališčem Zweibrücken. Dejavna udeležba ministrstva je poleg njegove prisotnosti v navedenih poslovnih pogajanjih razvidna tudi iz tega, da je zastopnik ministrstva letalskega prevoznika Ryanair opozoril, da bi vlada zvezne dežele Porenje-Pfalška opravljanje storitev na letališču Saarbrücken štela za „neprimerno“.

| (330) | Nato je nadzorni svet razpravljal o prihodnosti delovanja letalskega prevoznika Ryanair na letališču Zweibrücken in dejal, da brez bistvenega izboljšanja časovnega razporeda navedenega letalskega prevoznika in ob upoštevanju denarnega prispevka, ki ga slednji zahteva (92), podpira predlog vodstva, da se razmerje prekine. Če se upoštevata denarni prispevek, ki ga zahteva letalski prevoznik Ryanair, zaradi česar bi bila odobritev nove pogodbe s strani nadzornega sveta zavezujoča, in zgodnje vključevanje javnih organov v pogajanja, je jasno, da je imel nadzorni svet daljnosežen nadzor nad poslovno odločitvijo vodstva. To se lahko razume kot dodatni kazalnik, da je moralo vodstvo pri odločanju upoštevati zahteve javnih organov, ter kaže stopnjo nadzora in vpliv, ki ju ima nadzorni svet pri poslovnih odločitvah družb FGAZ/FZG. |
| --- | --- |

(330)

Nato je nadzorni svet razpravljal o prihodnosti delovanja letalskega prevoznika Ryanair na letališču Zweibrücken in dejal, da brez bistvenega izboljšanja časovnega razporeda navedenega letalskega prevoznika in ob upoštevanju denarnega prispevka, ki ga slednji zahteva (92), podpira predlog vodstva, da se razmerje prekine. Če se upoštevata denarni prispevek, ki ga zahteva letalski prevoznik Ryanair, zaradi česar bi bila odobritev nove pogodbe s strani nadzornega sveta zavezujoča, in zgodnje vključevanje javnih organov v pogajanja, je jasno, da je imel nadzorni svet daljnosežen nadzor nad poslovno odločitvijo vodstva. To se lahko razume kot dodatni kazalnik, da je moralo vodstvo pri odločanju upoštevati zahteve javnih organov, ter kaže stopnjo nadzora in vpliv, ki ju ima nadzorni svet pri poslovnih odločitvah družb FGAZ/FZG.

92

| (331) | Glede na navedeno Komisija meni, da vse kaže na to, da je sklenitev pogodb o storitvah med družbama FGAZ/FZG in različnimi letalskimi prevozniki mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(331)

Glede na navedeno Komisija meni, da vse kaže na to, da je sklenitev pogodb o storitvah med družbama FGAZ/FZG in različnimi letalskimi prevozniki mogoče pripisati državi.

7.3.1.3   
  Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (332) | Da se oceni, ali pogodba med letališčem v javni lasti in letalskim prevoznikom slednjemu zagotavlja gospodarsko prednost, je treba proučiti, ali je bila navedena pogodba skladna z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu. Pri uporabi preskusa udeleženca v tržnem gospodarstvu za pogodbo med letališčem in letalskim prevoznikom je treba oceniti, ali bi na datum sklenitve pogodbe preudaren udeleženec v tržnem gospodarstvu pričakoval, da bo ta pogodba privedla do večjega dobička kot sicer. Navedeni večji dobiček se meri z razliko med dodatnimi prihodki, za katere se pričakuje, da jih bo ustvarila pogodba (tj. razliko med prihodki, ki bi se dosegli, če bi bila pogodba sklenjena, in prihodki, ki bi se dosegli brez njene sklenitve), in dodatnimi stroški, ki bi nastali zaradi pogodbe (tj. razliko med stroški, ki bi nastali, če bi se pogodba sklenila, in stroški, ki bi nastali brez njene sklenitve), od tako pridobljenih denarnih tokov pa se odšteje ustrezna diskontna stopnja. |
| --- | --- |

(332)

Da se oceni, ali pogodba med letališčem v javni lasti in letalskim prevoznikom slednjemu zagotavlja gospodarsko prednost, je treba proučiti, ali je bila navedena pogodba skladna z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu. Pri uporabi preskusa udeleženca v tržnem gospodarstvu za pogodbo med letališčem in letalskim prevoznikom je treba oceniti, ali bi na datum sklenitve pogodbe preudaren udeleženec v tržnem gospodarstvu pričakoval, da bo ta pogodba privedla do večjega dobička kot sicer. Navedeni večji dobiček se meri z razliko med dodatnimi prihodki, za katere se pričakuje, da jih bo ustvarila pogodba (tj. razliko med prihodki, ki bi se dosegli, če bi bila pogodba sklenjena, in prihodki, ki bi se dosegli brez njene sklenitve), in dodatnimi stroški, ki bi nastali zaradi pogodbe (tj. razliko med stroški, ki bi nastali, če bi se pogodba sklenila, in stroški, ki bi nastali brez njene sklenitve), od tako pridobljenih denarnih tokov pa se odšteje ustrezna diskontna stopnja.

| (333) | V tej analizi je treba upoštevati vse ustrezne dodatne prihodke in stroške, povezane s pogodbo. Različni elementi (popusti na letališke pristojbine, nepovratna sredstva za trženje, druge finančne spodbude) se ne smejo ocenjevati ločeno. Kot je navedeno v sodbi v zadevi Charleroi: „[...] pa je pri uporabi načela zasebnega vlagatelja gospodarski posel treba presojati kot celoto, da bi preverili, ali sta javni subjekt in od njega odvisni subjekt, gledano skupaj, ravnala kot razumna udeleženca v tržnem gospodarstvu. Komisija je namreč pri presoji spornih ukrepov dolžna upoštevati vse upoštevne dejavnike in njihov kontekst [...]“ (93). |
| --- | --- |

(333)

V tej analizi je treba upoštevati vse ustrezne dodatne prihodke in stroške, povezane s pogodbo. Različni elementi (popusti na letališke pristojbine, nepovratna sredstva za trženje, druge finančne spodbude) se ne smejo ocenjevati ločeno. Kot je navedeno v sodbi v zadevi Charleroi: „[...] pa je pri uporabi načela zasebnega vlagatelja gospodarski posel treba presojati kot celoto, da bi preverili, ali sta javni subjekt in od njega odvisni subjekt, gledano skupaj, ravnala kot razumna udeleženca v tržnem gospodarstvu. Komisija je namreč pri presoji spornih ukrepov dolžna upoštevati vse upoštevne dejavnike in njihov kontekst [...]“ (93).

93

| (334) | Pričakovani dodatni prihodki morajo vključevati zlasti prihodke od letaliških pristojbin ob upoštevanju popustov ter dodatnega prometa, ki naj bi ga ustvarila pogodba, in prihodkov, ki niso povezani z letalstvom in ki naj bi jih ustvaril dodatni promet. Pričakovani dodatni stroški morajo vključevati zlasti vse dodatne operativne stroške in stroške naložb, ki jih brez pogodbe ne bi bilo, ter stroške nepovratnih sredstev za trženje in drugih finančnih spodbud. |
| --- | --- |

(334)

Pričakovani dodatni prihodki morajo vključevati zlasti prihodke od letaliških pristojbin ob upoštevanju popustov ter dodatnega prometa, ki naj bi ga ustvarila pogodba, in prihodkov, ki niso povezani z letalstvom in ki naj bi jih ustvaril dodatni promet. Pričakovani dodatni stroški morajo vključevati zlasti vse dodatne operativne stroške in stroške naložb, ki jih brez pogodbe ne bi bilo, ter stroške nepovratnih sredstev za trženje in drugih finančnih spodbud.

| (335) | Komisija v tem okviru ugotavlja tudi, da so cenovne razlike (vključno s podporo za trženje in drugimi spodbudami) standardna poslovna praksa. Vendar bi morale biti takšne politike razlikovanja cen poslovno upravičene (94). |
| --- | --- |

(335)

Komisija v tem okviru ugotavlja tudi, da so cenovne razlike (vključno s podporo za trženje in drugimi spodbudami) standardna poslovna praksa. Vendar bi morale biti takšne politike razlikovanja cen poslovno upravičene (94).

94

Uporaba načela udeleženca v tržnem gospodarstvu pri zadevnih pogodbah, zlasti z letalskim prevoznikom Ryanair

Uporaba načela udeleženca v tržnem gospodarstvu pri zadevnih pogodbah, zlasti z letalskim prevoznikom Ryanair

| (336) | Da bi Komisija lahko uporabila to načelo ob upoštevanju dejstev v tem primeru, meni, da je treba najprej odgovoriti na naslednja vprašanja:






  (a) | Ali bi se morali pogodba o storitvah trženja in pogodba o letalskih storitvah, ki sta bili podpisani z dvotedensko razliko, proučiti ločeno ali skupaj? |
| --- | --- | --- |

(336)

Da bi Komisija lahko uporabila to načelo ob upoštevanju dejstev v tem primeru, meni, da je treba najprej odgovoriti na naslednja vprašanja:

(a)

Ali bi se morali pogodba o storitvah trženja in pogodba o letalskih storitvah, ki sta bili podpisani z dvotedensko razliko, proučiti ločeno ali skupaj?

| (b) | Kakšne koristi bi lahko hipotetični udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki bi deloval namesto družb FGAZ/FZG in zvezne dežele, pričakoval na podlagi pogodb o storitvah trženja? |
| --- | --- |

(b)

Kakšne koristi bi lahko hipotetični udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki bi deloval namesto družb FGAZ/FZG in zvezne dežele, pričakoval na podlagi pogodb o storitvah trženja?

| (c) | Kako pomembna je za namene uporabe načela udeleženca v tržnem gospodarstvu primerjava pogojev iz pogodb o letaliških storitvah, navedenih v formalnem postopku preiskave, in letaliških pristojbin, zaračunanih na drugih letališčih? |
| --- | --- |

(c)

Kako pomembna je za namene uporabe načela udeleženca v tržnem gospodarstvu primerjava pogojev iz pogodb o letaliških storitvah, navedenih v formalnem postopku preiskave, in letaliških pristojbin, zaračunanih na drugih letališčih?

| (337) | Ko Komisija odgovori na ta vprašanja, lahko načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu uporabi za različne ukrepe, ki so predmet razprave. |
| --- | --- |

(337)

Ko Komisija odgovori na ta vprašanja, lahko načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu uporabi za različne ukrepe, ki so predmet razprave.

(a)   O skupni analizi pogodbe o storitvah trženja in pogodbe o letaliških storitvah

O skupni analizi pogodbe o storitvah trženja in pogodbe o letaliških storitvah

| (338) | Komisija meni, da je treba navedeni dve vrsti ukrepov, zajeti v formalni preiskavi v tem primeru, in sicer pogodbo o letaliških storitvah in pogodbi o storitvah trženja, oceniti skupaj kot en sam ukrep. Ta pristop zadeva na eni strani pogodbo o letaliških storitvah, sklenjeno med letalskim prevoznikom Ryanair in družbo FZG, na drugi strani pa pogodbi o storitvah trženja, sklenjeni med družbo FZG in letalskim prevoznikom Ryanair ter družbo AMS in zvezno deželo Porenje-Pfalška. Letalski prevoznik Ryanair ne nasprotuje, da je treba pogodbo o storitvah trženja, sklenjeno med njim in družbo FZG, oceniti skupaj s pogodbo o letaliških storitvah. Po mnenju Komisije velja enako za pogodbo o storitvah trženja, sklenjeno z družbo AMS. |
| --- | --- |

(338)

Komisija meni, da je treba navedeni dve vrsti ukrepov, zajeti v formalni preiskavi v tem primeru, in sicer pogodbo o letaliških storitvah in pogodbi o storitvah trženja, oceniti skupaj kot en sam ukrep. Ta pristop zadeva na eni strani pogodbo o letaliških storitvah, sklenjeno med letalskim prevoznikom Ryanair in družbo FZG, na drugi strani pa pogodbi o storitvah trženja, sklenjeni med družbo FZG in letalskim prevoznikom Ryanair ter družbo AMS in zvezno deželo Porenje-Pfalška. Letalski prevoznik Ryanair ne nasprotuje, da je treba pogodbo o storitvah trženja, sklenjeno med njim in družbo FZG, oceniti skupaj s pogodbo o letaliških storitvah. Po mnenju Komisije velja enako za pogodbo o storitvah trženja, sklenjeno z družbo AMS.

| (339) | Več kazalnikov kaže na to, da bi bilo treba te pogodbe oceniti kot en sam ukrep, saj so bile sklenjene v okviru enotnega posla. |
| --- | --- |

(339)

Več kazalnikov kaže na to, da bi bilo treba te pogodbe oceniti kot en sam ukrep, saj so bile sklenjene v okviru enotnega posla.

| (340) | Prvič, pogodbe so v bistvu sklenile iste pogodbene stranke skoraj sočasno:






  (a) | Družba AMS je 100-odstotna hčerinska družba letalskega prevoznika Ryanair. Pogodba o storitvah trženja je v imenu družbe AMS sklenil Edward Wilson, ki je bil takrat njen direktor in sočasno direktor letalskega prevoznika Ryanair (95). Za namen uporabe pravil o državni pomoči se družba AMS in letalski prevoznik Ryanair štejeta za eno podjetje, saj družba AMS ravna kot posrednik v interesu in pod nadzorom letalskega prevoznika Ryanair Pri pogodbah v tem primeru je o tem mogoče sklepati tudi iz dejstva, da je v preambuli pogodbe o storitvah trženja navedeno, da ima „družba AMS [...] izključno dovoljenje za nudenje tržnih storitev na potovalnem spletnem mestu www.ryanair.com, tj. spletnem mestu irskega nizkocenovnega letalskega prevoznika Ryanair“.
  Poleg tega je bilo v uvodni izjavi 326 in naslednjih ugotovljeno, da je mogoče odločitev družb FGAZ/FZG, da skleneta pogodbo o letaliških storitvah z letalskimi prevozniki, kot je Ryanair, pripisati državi. Prevladujoč vpliv nad družbama FGAZ/FZG sta v tem smislu imeli zvezna dežela Porenje-Pfalška in družba ZEF. Vendar kljub temu, da je predsednika nadzornega sveta družb FGAZ/FZG vedno imenovala zvezna dežela, ki je dejansko financirala med 95 % in 80 % izgub družb FGAZ/FZG (zaradi česar je zelo vplivala na družbo ZEF in se s finančnega vidika zelo zanimala zanjo), je mogoče z verjetnostjo trditi, da je zvezna dežela dejansko nadzorovala družbi FGAZ/FZG. Kar zadeva poslovni odnos med letalskim prevoznikom Ryanair in družbama FGAZ/FZG na eni strani ter zvezno deželo Porenje-Pfalška na drugi strani, Komisija ugotavlja, da je interes družb FGAZ/FZG in zvezne dežele pri sklepanju ustreznih pogodb zelo podoben: vse je zanimalo povečanje prometa na letališču, pri čemer je bilo zvezni deželi vseeno, ali sta pogodbo (katere stroške bi morali pozneje vrniti na podlagi pogodbe o prenosu) sklenili družbi FGAZ/FZG ali je pogodbo sklenila sama. S tega vidika dejstvo, da je bila ena od pogodb o storitvah trženja sklenjena neposredno z zvezno deželo, medtem ko je bila pogodba o letaliških storitvah sklenjena z njeno odvisno hčerinsko družbo, ne more zmanjšati verjetnosti, da se pogodbe ocenijo kot en gospodarski posel. |
| --- | --- | --- |

(340)

Prvič, pogodbe so v bistvu sklenile iste pogodbene stranke skoraj sočasno:

(a)

Družba AMS je 100-odstotna hčerinska družba letalskega prevoznika Ryanair. Pogodba o storitvah trženja je v imenu družbe AMS sklenil Edward Wilson, ki je bil takrat njen direktor in sočasno direktor letalskega prevoznika Ryanair (95). Za namen uporabe pravil o državni pomoči se družba AMS in letalski prevoznik Ryanair štejeta za eno podjetje, saj družba AMS ravna kot posrednik v interesu in pod nadzorom letalskega prevoznika Ryanair Pri pogodbah v tem primeru je o tem mogoče sklepati tudi iz dejstva, da je v preambuli pogodbe o storitvah trženja navedeno, da ima „družba AMS [...] izključno dovoljenje za nudenje tržnih storitev na potovalnem spletnem mestu www.ryanair.com, tj. spletnem mestu irskega nizkocenovnega letalskega prevoznika Ryanair“.

95

www.ryanair.com

Poleg tega je bilo v uvodni izjavi 326 in naslednjih ugotovljeno, da je mogoče odločitev družb FGAZ/FZG, da skleneta pogodbo o letaliških storitvah z letalskimi prevozniki, kot je Ryanair, pripisati državi. Prevladujoč vpliv nad družbama FGAZ/FZG sta v tem smislu imeli zvezna dežela Porenje-Pfalška in družba ZEF. Vendar kljub temu, da je predsednika nadzornega sveta družb FGAZ/FZG vedno imenovala zvezna dežela, ki je dejansko financirala med 95 % in 80 % izgub družb FGAZ/FZG (zaradi česar je zelo vplivala na družbo ZEF in se s finančnega vidika zelo zanimala zanjo), je mogoče z verjetnostjo trditi, da je zvezna dežela dejansko nadzorovala družbi FGAZ/FZG. Kar zadeva poslovni odnos med letalskim prevoznikom Ryanair in družbama FGAZ/FZG na eni strani ter zvezno deželo Porenje-Pfalška na drugi strani, Komisija ugotavlja, da je interes družb FGAZ/FZG in zvezne dežele pri sklepanju ustreznih pogodb zelo podoben: vse je zanimalo povečanje prometa na letališču, pri čemer je bilo zvezni deželi vseeno, ali sta pogodbo (katere stroške bi morali pozneje vrniti na podlagi pogodbe o prenosu) sklenili družbi FGAZ/FZG ali je pogodbo sklenila sama. S tega vidika dejstvo, da je bila ena od pogodb o storitvah trženja sklenjena neposredno z zvezno deželo, medtem ko je bila pogodba o letaliških storitvah sklenjena z njeno odvisno hčerinsko družbo, ne more zmanjšati verjetnosti, da se pogodbe ocenijo kot en gospodarski posel.

| (b) | Pogodbi sta bili sklenjeni skoraj sočasno, saj je bila pogodba o letaliških storitvah (22. september 2008) sklenjena natanko dva tedna pred pogodbo o storitvah trženja z družbo AMS (6. oktober 2008). |
| --- | --- |

(b)

Pogodbi sta bili sklenjeni skoraj sočasno, saj je bila pogodba o letaliških storitvah (22. september 2008) sklenjena natanko dva tedna pred pogodbo o storitvah trženja z družbo AMS (6. oktober 2008).

| (341) | Drugič, v prvem oddelku pogodbe o storitvah trženja z družbo AMS z naslovom „Namen pogodbe“ je navedeno, da pogodba „temelji na zavezi letalskega prevoznika Ryanair, da bo svoje storitve opravljal na ruti med letališčema Zweibrücken in London“. Navedena ubeseditev vzpostavlja jasno neposredno povezavo med pogodbo o storitvah in pogodbo o storitvah trženja v smislu, da se ena ne bi mogla skleniti brez druge. Pogodba o storitvah trženja temelji na sklenitvi pogodbe o letaliških storitvah in na storitvah, ki jih zagotavlja letalski prevoznik Ryanair. V preambuli pogodbe o storitvah trženja je navedeno, da se zvezna dežela Porenje-Pfalška namerava usmeriti v potnike letalskega prevoznika Ryanair, da bi spodbudila turizem in poslovne priložnosti v regiji in zlasti oglaševala letališče Zweibrücken kot destinacijo. |
| --- | --- |

(341)

Drugič, v prvem oddelku pogodbe o storitvah trženja z družbo AMS z naslovom „Namen pogodbe“ je navedeno, da pogodba „temelji na zavezi letalskega prevoznika Ryanair, da bo svoje storitve opravljal na ruti med letališčema Zweibrücken in London“. Navedena ubeseditev vzpostavlja jasno neposredno povezavo med pogodbo o storitvah in pogodbo o storitvah trženja v smislu, da se ena ne bi mogla skleniti brez druge. Pogodba o storitvah trženja temelji na sklenitvi pogodbe o letaliških storitvah in na storitvah, ki jih zagotavlja letalski prevoznik Ryanair. V preambuli pogodbe o storitvah trženja je navedeno, da se zvezna dežela Porenje-Pfalška namerava usmeriti v potnike letalskega prevoznika Ryanair, da bi spodbudila turizem in poslovne priložnosti v regiji in zlasti oglaševala letališče Zweibrücken kot destinacijo.

| (342) | Tretjič, v preambuli pogodbe o storitvah trženja je navedeno, da se je zvezna dežela Porenje-Pfalška odločila za „dejavno oglaševanje letališča Zweibrücken kot počitniške destinacije za vse mednarodne letalske potnike in kot privlačno poslovno središče“. Iz tega je razvidno, da sta osnovni in posebni cilj sklenitve pogodbe o storitvah trženja oglaševanje letališča Zweibrücken (in okoliških območij). |
| --- | --- |

(342)

Tretjič, v preambuli pogodbe o storitvah trženja je navedeno, da se je zvezna dežela Porenje-Pfalška odločila za „dejavno oglaševanje letališča Zweibrücken kot počitniške destinacije za vse mednarodne letalske potnike in kot privlačno poslovno središče“. Iz tega je razvidno, da sta osnovni in posebni cilj sklenitve pogodbe o storitvah trženja oglaševanje letališča Zweibrücken (in okoliških območij).

| (343) | Četrtič, pogodba o storitvah trženja zagotavlja zlasti, da se na spletnem mestu Ryanair.com dve povezavi vstavita v desno vrstico spletne strani o letališču Zweibrücken kot destinaciji in v pet odstavkov znotraj oddelka „Pet najboljših predlogov, kaj početi“ navedene spletne strani. Iz teh določb se lahko sklepa, da je namen pogodbe podpreti zlasti letališče Zweibrücken in ne zvezne dežele Porenje-Pfalška kot celote. |
| --- | --- |

(343)

Četrtič, pogodba o storitvah trženja zagotavlja zlasti, da se na spletnem mestu Ryanair.com dve povezavi vstavita v desno vrstico spletne strani o letališču Zweibrücken kot destinaciji in v pet odstavkov znotraj oddelka „Pet najboljših predlogov, kaj početi“ navedene spletne strani. Iz teh določb se lahko sklepa, da je namen pogodbe podpreti zlasti letališče Zweibrücken in ne zvezne dežele Porenje-Pfalška kot celote.

| (344) | Petič, če letalski prevoznik Ryanair preneha z opravljanjem dejavnosti na navedeni ruti med letališčema Zweibrücken in London, lahko zvezna dežela Porenje-Pfalška pogodbo nemudoma prekine. Tudi to dokazuje, da sta pogodba o storitvah trženja in pogodba o letaliških storitvah neločljivo povezani. |
| --- | --- |

(344)

Petič, če letalski prevoznik Ryanair preneha z opravljanjem dejavnosti na navedeni ruti med letališčema Zweibrücken in London, lahko zvezna dežela Porenje-Pfalška pogodbo nemudoma prekine. Tudi to dokazuje, da sta pogodba o storitvah trženja in pogodba o letaliških storitvah neločljivo povezani.

| (345) | Pogodba o storitvah trženja, ki sta jo sklenili zvezna dežela Porenje-Pfalška in družba AMS, je neločljivo povezana s pogodbo o letaliških storitvah, ki sta jo podpisala letalski prevoznik Ryanair in družba FZG. Navedene ugotovitve kažejo, da se pogodba o storitvah trženja brez pogodbe o letaliških storitvah ne bi sklenila. V pogodbi o storitvah trženja je jasno navedeno, da temelji na storitvi letalskega prevoznika Ryanair o opravljanju letov na ruti Zweibrücken-London in dejansko predvideva storitve trženja, katerih namen je oglaševati navedeno ruto. Hkrati se zdi, da je bila sklenitev pogodbe o letaliških storitvah odvisna tudi od pogodbe o storitvah trženja: čeprav je bila pogodba o letaliških storitvah sklenjena že prej, letalskega prevoznika Ryanair ni zavezovala k opravljanju storitev na letališču Zweibrücken. Nasprotno, v njej je izrecno dogovorjeno, da „če se storitev ne začne zagotavljati do 28. oktobra 2008, ta pogodba preneha veljati, ne da bi se odgovornost prenesla na katero od pogodbenih strank“. Letalski prevoznik Ryanair je svoje dejavnosti na letališču Zweibrücken začel opravljati dejansko šele po sklenitvi pogodbe z družbo AMS. |
| --- | --- |

(345)

Pogodba o storitvah trženja, ki sta jo sklenili zvezna dežela Porenje-Pfalška in družba AMS, je neločljivo povezana s pogodbo o letaliških storitvah, ki sta jo podpisala letalski prevoznik Ryanair in družba FZG. Navedene ugotovitve kažejo, da se pogodba o storitvah trženja brez pogodbe o letaliških storitvah ne bi sklenila. V pogodbi o storitvah trženja je jasno navedeno, da temelji na storitvi letalskega prevoznika Ryanair o opravljanju letov na ruti Zweibrücken-London in dejansko predvideva storitve trženja, katerih namen je oglaševati navedeno ruto. Hkrati se zdi, da je bila sklenitev pogodbe o letaliških storitvah odvisna tudi od pogodbe o storitvah trženja: čeprav je bila pogodba o letaliških storitvah sklenjena že prej, letalskega prevoznika Ryanair ni zavezovala k opravljanju storitev na letališču Zweibrücken. Nasprotno, v njej je izrecno dogovorjeno, da „če se storitev ne začne zagotavljati do 28. oktobra 2008, ta pogodba preneha veljati, ne da bi se odgovornost prenesla na katero od pogodbenih strank“. Letalski prevoznik Ryanair je svoje dejavnosti na letališču Zweibrücken začel opravljati dejansko šele po sklenitvi pogodbe z družbo AMS.

| (346) | Zato je po mnenju Komisije primerno pogodbo o letaliških storitvah z dne 22. septembra 2008 in pogodbo o storitvah trženja z dne 6. oktobra 2008 proučiti skupaj, da se ugotovi, ali pomenita državno pomoč ali ne. |
| --- | --- |

(346)

Zato je po mnenju Komisije primerno pogodbo o letaliških storitvah z dne 22. septembra 2008 in pogodbo o storitvah trženja z dne 6. oktobra 2008 proučiti skupaj, da se ugotovi, ali pomenita državno pomoč ali ne.

(b)   O koristih, ki bi jih lahko udeleženec v tržnem gospodarstvu pričakoval na podlagi pogodb o storitvah trženja, in ceni, ki bi jo bil za te storitve pripravljen plačati

O koristih, ki bi jih lahko udeleženec v tržnem gospodarstvu pričakoval na podlagi pogodb o storitvah trženja, in ceni, ki bi jo bil za te storitve pripravljen plačati

| (347) | Da se v zadevnem primeru lahko uporabi načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu, je treba ravnanje družb FGAZ/FZG in zvezne dežele kot podpisnic pogodbe o letaliških storitvah z družbo Ryanair in pogodbe o storitvah trženja z družbo AMS primerjati z ravnanjem hipotetičnega udeleženca v tržnem gospodarstvu, ki je odgovoren za upravljanje letališča Zweibrücken. |
| --- | --- |

(347)

Da se v zadevnem primeru lahko uporabi načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu, je treba ravnanje družb FGAZ/FZG in zvezne dežele kot podpisnic pogodbe o letaliških storitvah z družbo Ryanair in pogodbe o storitvah trženja z družbo AMS primerjati z ravnanjem hipotetičnega udeleženca v tržnem gospodarstvu, ki je odgovoren za upravljanje letališča Zweibrücken.

| (348) | Pri analizi zadevnega posla bi bilo priporočljivo proučiti koristi, ki bi jih ta hipotetični udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki ga je zanimala možnost donosa, lahko pridobil z nakupom storitev trženja. V tej analizi se ne bi smel upoštevati splošni učinek takšnih storitev na turizem in gospodarsko uspešnost regije. Upoštevati bi se moral le učinek teh storitev na donosnost letališča, saj bi bilo to edino, kar bi zanimalo hipotetičnega udeleženca v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(348)

Pri analizi zadevnega posla bi bilo priporočljivo proučiti koristi, ki bi jih ta hipotetični udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki ga je zanimala možnost donosa, lahko pridobil z nakupom storitev trženja. V tej analizi se ne bi smel upoštevati splošni učinek takšnih storitev na turizem in gospodarsko uspešnost regije. Upoštevati bi se moral le učinek teh storitev na donosnost letališča, saj bi bilo to edino, kar bi zanimalo hipotetičnega udeleženca v tržnem gospodarstvu.

| (349) | S storitvami trženja bi se verjetno povečal potniški promet na rutah, zajetih v pogodbah o storitvah trženja in v ustreznih pogodbah o letaliških storitvah, ker so storitve trženja namenjene oglaševanju teh rut. Čeprav bo navedeni učinek v glavnem koristil le zadevnemu letalskemu prevozniku, lahko ima od njega korist tudi upravljavec letališča. Povečanje potniškega prometa lahko pripomore k povečanju prihodkov od nekaterih letaliških pristojbin upravljavca letališča, pa tudi k povečanju prihodkov od neletalskih storitev, zlasti parkirišč, restavracij in drugih poslov. |
| --- | --- |

(349)

S storitvami trženja bi se verjetno povečal potniški promet na rutah, zajetih v pogodbah o storitvah trženja in v ustreznih pogodbah o letaliških storitvah, ker so storitve trženja namenjene oglaševanju teh rut. Čeprav bo navedeni učinek v glavnem koristil le zadevnemu letalskemu prevozniku, lahko ima od njega korist tudi upravljavec letališča. Povečanje potniškega prometa lahko pripomore k povečanju prihodkov od nekaterih letaliških pristojbin upravljavca letališča, pa tudi k povečanju prihodkov od neletalskih storitev, zlasti parkirišč, restavracij in drugih poslov.

| (350) | Zato ni nobenega dvoma, da bi udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki bi namesto družb FGAZ/FZG in zvezne dežele upravljal letališče Zweibrücken, ta pozitiven učinek upošteval pri odločanju o sklenitvi pogodbe o storitvah trženja in ustrezne pogodbe o letaliških storitvah. Udeleženec v tržnem gospodarstvu bi upošteval učinek zadevne rute na prihodnje prihodke in stroške, in sicer bi v tem primeru ocenil število potnikov, ki te rute uporabljajo, s čimer bi se pokazal pozitiven učinek storitev trženja. Poleg tega bi ta učinek ovrednotil za ves čas obratovanja zadevnih rut, kot je določeno v pogodbi o letaliških storitvah in pogodbi o storitvah trženja. |
| --- | --- |

(350)

Zato ni nobenega dvoma, da bi udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki bi namesto družb FGAZ/FZG in zvezne dežele upravljal letališče Zweibrücken, ta pozitiven učinek upošteval pri odločanju o sklenitvi pogodbe o storitvah trženja in ustrezne pogodbe o letaliških storitvah. Udeleženec v tržnem gospodarstvu bi upošteval učinek zadevne rute na prihodnje prihodke in stroške, in sicer bi v tem primeru ocenil število potnikov, ki te rute uporabljajo, s čimer bi se pokazal pozitiven učinek storitev trženja. Poleg tega bi ta učinek ovrednotil za ves čas obratovanja zadevnih rut, kot je določeno v pogodbi o letaliških storitvah in pogodbi o storitvah trženja.

| (351) | Ko upravljavec letališča sklene pogodbo o oglaševanju nekaterih rut, običajno oceni delež zasedenosti (ali koeficient zasedenosti) (96) na zadevnih rutah in to upošteva pri oceni prihodnjih prihodkov. Komisija se glede tega vprašanja strinja z letalskim prevoznikom Ryanair, tj. da pogodbe o storitvah trženja za upravljavca letališča ne pomenijo le stroškov, ampak tudi koristi. |
| --- | --- |

(351)

Ko upravljavec letališča sklene pogodbo o oglaševanju nekaterih rut, običajno oceni delež zasedenosti (ali koeficient zasedenosti) (96) na zadevnih rutah in to upošteva pri oceni prihodnjih prihodkov. Komisija se glede tega vprašanja strinja z letalskim prevoznikom Ryanair, tj. da pogodbe o storitvah trženja za upravljavca letališča ne pomenijo le stroškov, ampak tudi koristi.

96

| (352) | Poleg tega bi bilo priporočljivo ugotoviti, ali bi lahko hipotetični udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki bi letališče upravljal namesto družb FGAZ/FZG in zvezne dežele, razumno pričakoval in količinsko opredelil druge koristi, tj. koristi, ki niso povezane s pozitivnim učinkom na potniški promet na rutah iz pogodbe o storitvah trženja v času obratovanja teh rut, kot je določeno v pogodbi o storitvah trženja ali pogodbi o letaliških storitvah. |
| --- | --- |

(352)

Poleg tega bi bilo priporočljivo ugotoviti, ali bi lahko hipotetični udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki bi letališče upravljal namesto družb FGAZ/FZG in zvezne dežele, razumno pričakoval in količinsko opredelil druge koristi, tj. koristi, ki niso povezane s pozitivnim učinkom na potniški promet na rutah iz pogodbe o storitvah trženja v času obratovanja teh rut, kot je določeno v pogodbi o storitvah trženja ali pogodbi o letaliških storitvah.

| (353) | Nekatere zainteresirane tretje osebe podpirajo to trditev, zlasti letalski prevoznik Ryanair v svoji študiji z dne 17. januarja 2014. Študija z dne 17. januarja 2014 temelji na predpostavki, da bodo storitve trženja, ki jih zagotovi upravljavec letališča, kot so družbi FGAZ/FZG in zvezna dežela, pripomogle k izboljšanju podobe znamke letališča in posledično ne bodo znatno povečale le števila potnikov na rutah iz pogodbe o storitvah trženja in pogodbe o letaliških storitvah v času obratovanja, kot je določeno v teh pogodbah, temveč tudi število potnikov, ki to letališče uporabljajo. Letalski prevoznik Ryanair je v svoji študiji zlasti ugotovil, da bodo imele storitve trženja trajnostne pozitivne učinke na potniški promet na letališču tudi po prenehanju pogodbe o storitvah trženja. |
| --- | --- |

(353)

Nekatere zainteresirane tretje osebe podpirajo to trditev, zlasti letalski prevoznik Ryanair v svoji študiji z dne 17. januarja 2014. Študija z dne 17. januarja 2014 temelji na predpostavki, da bodo storitve trženja, ki jih zagotovi upravljavec letališča, kot so družbi FGAZ/FZG in zvezna dežela, pripomogle k izboljšanju podobe znamke letališča in posledično ne bodo znatno povečale le števila potnikov na rutah iz pogodbe o storitvah trženja in pogodbe o letaliških storitvah v času obratovanja, kot je določeno v teh pogodbah, temveč tudi število potnikov, ki to letališče uporabljajo. Letalski prevoznik Ryanair je v svoji študiji zlasti ugotovil, da bodo imele storitve trženja trajnostne pozitivne učinke na potniški promet na letališču tudi po prenehanju pogodbe o storitvah trženja.

| (354) | Najprej je treba opozoriti, da nič ne kaže na to, da bi upravljavec letališča ali zvezna dežela ob sklenitvi pogodbe o storitvah trženja, upoštevala, še manj pa količinsko opredelila, morebitne pozitivne učinke navedene pogodbe na rute, ki niso zajete v pogodbi, ali možnost, da bi se takšni učinki nadaljevali po prenehanju pogodbe. Poleg tega Nemčija ni predlagala nobene metode za oceno morebitne vrednosti, ki bi jo lahko hipotetični udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki upravlja letališče Zweibrücken namesto družb FGAZ/FZG in zvezne dežele, določil za takšne učinke pri odločanju, ali naj leta 2008 sklene pogodbi. |
| --- | --- |

(354)

Najprej je treba opozoriti, da nič ne kaže na to, da bi upravljavec letališča ali zvezna dežela ob sklenitvi pogodbe o storitvah trženja, upoštevala, še manj pa količinsko opredelila, morebitne pozitivne učinke navedene pogodbe na rute, ki niso zajete v pogodbi, ali možnost, da bi se takšni učinki nadaljevali po prenehanju pogodbe. Poleg tega Nemčija ni predlagala nobene metode za oceno morebitne vrednosti, ki bi jo lahko hipotetični udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki upravlja letališče Zweibrücken namesto družb FGAZ/FZG in zvezne dežele, določil za takšne učinke pri odločanju, ali naj leta 2008 sklene pogodbi.

| (355) | Poleg tega trajnostne narave teh učinkov ni mogoče oceniti na podlagi razpoložljivih informacij. Mogoče je, da je oglaševanje letališča Zweibrücken in regije na spletnem mestu letalskega prevoznika Ryanair ljudi, ki so to mesto obiskali, spodbudilo k nakupu letalske karte letalskega prevoznika Ryanair do letališča Zweibrücken, ko je bil oglas prvič objavljen ali kmalu zatem. Vendar je zelo malo verjetno, da je bil učinek oglasa na obiskovalce dolgotrajen ali je vplival na nakup letalskih kart več kot nekaj tednov po njegovi objavi na spletnem mestu letalskega prevoznika Ryanair. Za oglaševalsko kampanjo je verjetneje, da bo imela trajnostni učinek, če promocijske dejavnosti vključujejo enega ali več oglaševalskih medijev, ki so jim potrošniki v določenem obdobju redno izpostavljeni. Oglaševanje na komercialnih televizijskih in radijskih postajah, priljubljenih spletnih mestih in/ali različnih oglaševalskih plakatih na javnih mestih bi lahko na primer imelo trajnostni učinek, če so potrošniki tem medijem redno izpostavljeni. Vendar oglaševanje, omejeno le na spletno mesto letalskega prevoznika Ryanair, najverjetneje ne bo imelo učinka, ki bi trajal precej dlje od samega oglaševanja. |
| --- | --- |

(355)

Poleg tega trajnostne narave teh učinkov ni mogoče oceniti na podlagi razpoložljivih informacij. Mogoče je, da je oglaševanje letališča Zweibrücken in regije na spletnem mestu letalskega prevoznika Ryanair ljudi, ki so to mesto obiskali, spodbudilo k nakupu letalske karte letalskega prevoznika Ryanair do letališča Zweibrücken, ko je bil oglas prvič objavljen ali kmalu zatem. Vendar je zelo malo verjetno, da je bil učinek oglasa na obiskovalce dolgotrajen ali je vplival na nakup letalskih kart več kot nekaj tednov po njegovi objavi na spletnem mestu letalskega prevoznika Ryanair. Za oglaševalsko kampanjo je verjetneje, da bo imela trajnostni učinek, če promocijske dejavnosti vključujejo enega ali več oglaševalskih medijev, ki so jim potrošniki v določenem obdobju redno izpostavljeni. Oglaševanje na komercialnih televizijskih in radijskih postajah, priljubljenih spletnih mestih in/ali različnih oglaševalskih plakatih na javnih mestih bi lahko na primer imelo trajnostni učinek, če so potrošniki tem medijem redno izpostavljeni. Vendar oglaševanje, omejeno le na spletno mesto letalskega prevoznika Ryanair, najverjetneje ne bo imelo učinka, ki bi trajal precej dlje od samega oglaševanja.

| (356) | Zelo verjetno je, da večina ljudi spletnega mesta letalskega prevoznika Ryanair ne obiskuje dovolj pogosto samo zaradi oglasov, da bi si lahko zapomnili oglaševanje zadevne regije na navedenem mestu. To trditev podpirata dva dejavnika. Prvič, v skladu s pogoji pogodbe o storitvah trženja je bilo oglaševanje regije Zweibrücken na domači strani spletnega mesta letalskega prevoznika Ryanair omejeno na pet odstavkov in 150 besed pod oddelkom „Pet najboljših predlogov, kaj početi“ na spletni strani letališča Zweibrücken kot destinaciji, na zelo kratkotrajno prisotnost (16 dni) preproste povezave na domačo stran www.ryanair.com, ki vodi na spletno mesto, ki ga je dala na voljo zvezna dežela, in na prisotnost dveh preprostih povezav na spletno stran letališča Zweibrücken kot destinaciji, ki ponovno vodi na spletno mesto, ki ga je dala na voljo zvezna dežela. Učinek oglaševanja bi bil po njegovem prenehanju zaradi vrste oglaševanja (preprosta povezava z omejeno tržno vrednostjo) in njegove kratkotrajnosti zelo omejen, zlasti ker je bilo oglaševanje omejeno samo na spletno mesto družbe Ryanair in ga niso podprli nobeni drugi mediji. Drugič, veliko dejavnosti trženja iz pogodbe, sklenjene z družbo AMS, je bilo povezanih samo s spletno stranjo o Zweibrücknu kot destinaciji. Zelo verjetno večina ljudi navedene strani ne obiskuje pogosto, če pa jo, je to zato, ker jih navedena destinacija že morda zanima. |
| --- | --- |

(356)

Zelo verjetno je, da večina ljudi spletnega mesta letalskega prevoznika Ryanair ne obiskuje dovolj pogosto samo zaradi oglasov, da bi si lahko zapomnili oglaševanje zadevne regije na navedenem mestu. To trditev podpirata dva dejavnika. Prvič, v skladu s pogoji pogodbe o storitvah trženja je bilo oglaševanje regije Zweibrücken na domači strani spletnega mesta letalskega prevoznika Ryanair omejeno na pet odstavkov in 150 besed pod oddelkom „Pet najboljših predlogov, kaj početi“ na spletni strani letališča Zweibrücken kot destinaciji, na zelo kratkotrajno prisotnost (16 dni) preproste povezave na domačo stran www.ryanair.com, ki vodi na spletno mesto, ki ga je dala na voljo zvezna dežela, in na prisotnost dveh preprostih povezav na spletno stran letališča Zweibrücken kot destinaciji, ki ponovno vodi na spletno mesto, ki ga je dala na voljo zvezna dežela. Učinek oglaševanja bi bil po njegovem prenehanju zaradi vrste oglaševanja (preprosta povezava z omejeno tržno vrednostjo) in njegove kratkotrajnosti zelo omejen, zlasti ker je bilo oglaševanje omejeno samo na spletno mesto družbe Ryanair in ga niso podprli nobeni drugi mediji. Drugič, veliko dejavnosti trženja iz pogodbe, sklenjene z družbo AMS, je bilo povezanih samo s spletno stranjo o Zweibrücknu kot destinaciji. Zelo verjetno večina ljudi navedene strani ne obiskuje pogosto, če pa jo, je to zato, ker jih navedena destinacija že morda zanima.

| (357) | Tudi če bi storitve trženja v obdobju njihovega izvajanja povečale potniški promet na rutah iz pogodb o storitvah trženja, je zelo verjetno, da tega učinka po navedenem obdobju ni bilo ali pa je bil zanemarljiv in da je bil učinek na druge rute podobno nepomemben. |
| --- | --- |

(357)

Tudi če bi storitve trženja v obdobju njihovega izvajanja povečale potniški promet na rutah iz pogodb o storitvah trženja, je zelo verjetno, da tega učinka po navedenem obdobju ni bilo ali pa je bil zanemarljiv in da je bil učinek na druge rute podobno nepomemben.

| (358) | Poleg tega je bilo v študijah letalskega prevoznika Ryanair z dne 17. in 31. januarja 2014 ugotovljeno, da je verjetnost, da se bodo te koristi razširile na rute, ki niso zajete v pogodbah o storitvah trženja, ali da bodo trajale po prenehanju obratovanja teh rut, kot je določeno v pogodbi o storitvah trženja in pogodbi o letaliških storitvah, izredno majhna in je ni mogoče zanesljivo količinsko opredeliti toliko, da bi to zadoščalo preudarnemu udeležencu v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(358)

Poleg tega je bilo v študijah letalskega prevoznika Ryanair z dne 17. in 31. januarja 2014 ugotovljeno, da je verjetnost, da se bodo te koristi razširile na rute, ki niso zajete v pogodbah o storitvah trženja, ali da bodo trajale po prenehanju obratovanja teh rut, kot je določeno v pogodbi o storitvah trženja in pogodbi o letaliških storitvah, izredno majhna in je ni mogoče zanesljivo količinsko opredeliti toliko, da bi to zadoščalo preudarnemu udeležencu v tržnem gospodarstvu.

| (359) | V skladu s študijo z dne 17. januarja 2014 je na primer „prihodnji dodatni dobiček po načrtovanem prenehanju veljavnosti pogodbe o letaliških storitvah sam po sebi negotov“. Poleg tega sta v navedeni študiji predlagani dve metodi predhodnega ocenjevanja pozitivnih učinkov pogodb o storitvah trženja: metoda na podlagi denarnega toka in metoda na podlagi kapitalizacije. |
| --- | --- |

(359)

V skladu s študijo z dne 17. januarja 2014 je na primer „prihodnji dodatni dobiček po načrtovanem prenehanju veljavnosti pogodbe o letaliških storitvah sam po sebi negotov“. Poleg tega sta v navedeni študiji predlagani dve metodi predhodnega ocenjevanja pozitivnih učinkov pogodb o storitvah trženja: metoda na podlagi denarnega toka in metoda na podlagi kapitalizacije.

| (360) | Metoda na podlagi denarnega toka obsega vrednotenje koristi pogodb o storitvah trženja in pogodb o letaliških storitvah z ocenjevanjem prihodnjih prihodkov, ki bi jih upravljavec letališča lahko ustvaril prek pogodbe o storitvah trženja in pogodbe o letaliških storitvah, brez ustreznih stroškov. Pri metodi na podlagi kapitalizacije se izboljšana podoba znamke letališča prek tržnih storitev obravnava kot nematerialno premoženje, pridobljeno za ceno, določeno v pogodbi o storitvah trženja. |
| --- | --- |

(360)

Metoda na podlagi denarnega toka obsega vrednotenje koristi pogodb o storitvah trženja in pogodb o letaliških storitvah z ocenjevanjem prihodnjih prihodkov, ki bi jih upravljavec letališča lahko ustvaril prek pogodbe o storitvah trženja in pogodbe o letaliških storitvah, brez ustreznih stroškov. Pri metodi na podlagi kapitalizacije se izboljšana podoba znamke letališča prek tržnih storitev obravnava kot nematerialno premoženje, pridobljeno za ceno, določeno v pogodbi o storitvah trženja.

| (361) | Vendar študija izpostavlja velike težave, ki jih povzroča pristop na podlagi kapitalizacije, in kaže, da so lahko rezultati, pridobljeni s to metodo, nezanesljivi. Zato naj bi bil pristop na podlagi denarnega toka boljši. V študiji je zlasti ugotovljeno:

  „V pristopu na podlagi kapitalizacije bi se moral upoštevati samo delež izdatkov za trženje, ki se ga lahko pripiše nematerialnemu premoženju letališča. Vendar morda ne bo mogoče zlahka opredeliti deleža izdatkov za trženje, ki naj bi v prihodnje ustvaril pričakovani prihodek za letališče (tj. naložbo v nematerialno premoženje letališča), v nasprotju s tistim, ki ustvarja tekoče prihodke za letališče.“

  Poudarjeno je tudi:

  „Za izvajanje pristopa na podlagi kapitalizacije je treba oceniti povprečno obdobje, v katerem lahko letališče zadrži stranke zaradi trženjske akcije družbe AMS. Zaradi pomanjkanja podatkov bi bilo v praksi zelo težko oceniti povprečno trajanje obdobja po trženjski akciji družbe AMS, v katerem se zadržijo stranke.“ |
| --- | --- |

(361)

Vendar študija izpostavlja velike težave, ki jih povzroča pristop na podlagi kapitalizacije, in kaže, da so lahko rezultati, pridobljeni s to metodo, nezanesljivi. Zato naj bi bil pristop na podlagi denarnega toka boljši. V študiji je zlasti ugotovljeno:

„V pristopu na podlagi kapitalizacije bi se moral upoštevati samo delež izdatkov za trženje, ki se ga lahko pripiše nematerialnemu premoženju letališča. Vendar morda ne bo mogoče zlahka opredeliti deleža izdatkov za trženje, ki naj bi v prihodnje ustvaril pričakovani prihodek za letališče (tj. naložbo v nematerialno premoženje letališča), v nasprotju s tistim, ki ustvarja tekoče prihodke za letališče.“

Poudarjeno je tudi:

„Za izvajanje pristopa na podlagi kapitalizacije je treba oceniti povprečno obdobje, v katerem lahko letališče zadrži stranke zaradi trženjske akcije družbe AMS. Zaradi pomanjkanja podatkov bi bilo v praksi zelo težko oceniti povprečno trajanje obdobja po trženjski akciji družbe AMS, v katerem se zadržijo stranke.“

| (362) | V študiji z dne 31. januarja 2014 je predlagana praktična uporaba pristopa na podlagi denarnega toka. V okviru tega pristopa so koristi na podlagi pogodb o storitvah trženja in pogodb o letaliških storitvah, ki trajajo tudi po prenehanju pogodbe o storitvah trženja, izražene kot „končna vrednost“, ki se izračuna na datum prenehanja veljavnosti pogodbe. Ta končna vrednost se izračuna na podlagi pričakovanega dodatnega dobička, ki naj bi nastal zaradi pogodbe o letaliških storitvah in pogodbe o storitvah trženja v zadnjem letu izvajanja pogodbe o letaliških storitvah. Ta dobiček se prenese v naslednje obdobje, ki traja toliko kot pogodba o letaliških storitvah, ter se prilagodi za stopnjo rasti trga zračnega prevoza v Evropi in koeficient verjetnosti, ki je oblikovan tako, da izraža zmožnost pogodbe o letaliških storitvah in pogodbe o storitvah trženja, da po njunem prenehanju prispevata k dobičku letališča. V skladu s študijo z dne 31. januarja 2014 je zmožnost ustvarjanja trajnih koristi odvisna od številnih dejavnikov, „vključno z boljšim ugledom in močnejšo znamko, skupaj z zunanjimi mrežnimi učinki in potniki, ki se vračajo“, čeprav ti niso podrobneje pojasnjeni. Poleg tega se pri tej metodi upošteva diskontna stopnja, ki izraža kapitalske stroške. |
| --- | --- |

(362)

V študiji z dne 31. januarja 2014 je predlagana praktična uporaba pristopa na podlagi denarnega toka. V okviru tega pristopa so koristi na podlagi pogodb o storitvah trženja in pogodb o letaliških storitvah, ki trajajo tudi po prenehanju pogodbe o storitvah trženja, izražene kot „končna vrednost“, ki se izračuna na datum prenehanja veljavnosti pogodbe. Ta končna vrednost se izračuna na podlagi pričakovanega dodatnega dobička, ki naj bi nastal zaradi pogodbe o letaliških storitvah in pogodbe o storitvah trženja v zadnjem letu izvajanja pogodbe o letaliških storitvah. Ta dobiček se prenese v naslednje obdobje, ki traja toliko kot pogodba o letaliških storitvah, ter se prilagodi za stopnjo rasti trga zračnega prevoza v Evropi in koeficient verjetnosti, ki je oblikovan tako, da izraža zmožnost pogodbe o letaliških storitvah in pogodbe o storitvah trženja, da po njunem prenehanju prispevata k dobičku letališča. V skladu s študijo z dne 31. januarja 2014 je zmožnost ustvarjanja trajnih koristi odvisna od številnih dejavnikov, „vključno z boljšim ugledom in močnejšo znamko, skupaj z zunanjimi mrežnimi učinki in potniki, ki se vračajo“, čeprav ti niso podrobneje pojasnjeni. Poleg tega se pri tej metodi upošteva diskontna stopnja, ki izraža kapitalske stroške.

| (363) | V študiji je predlagan 30-odstotni koeficient verjetnosti, ki naj bi bil preudaren. Vendar v tej zelo teoretični študiji niso predloženi nobeni resni kvalitativni ali kvantitativni dokazi za ta koeficient. Študija ne temelji na nobenem dejstvu, povezanim z dejavnostmi letalskega prevoznika Ryanair, trgi zračnega prevoza ali letališkimi storitvami, ki bi utemeljil to 30-odstotno stopnjo. Ni vzpostavljene povezave med to stopnjo in dejavniki, ki jih omenja mimogrede (ugled, uveljavljena znamka, zunanji mrežni učinki in potniki, ki se vračajo) in ki naj bi koristi pogodbe o letaliških storitvah in pogodbe o storitvah trženja razširili na obdobje po njunem prenehanju veljavnosti. Pri analizi obsega, v katerem bi lahko storitve trženja vplivale na te dejavnike, na noben način ne temelji na posebni vsebini teh storitev iz različnih pogodb z družbo AMS. |
| --- | --- |

(363)

V študiji je predlagan 30-odstotni koeficient verjetnosti, ki naj bi bil preudaren. Vendar v tej zelo teoretični študiji niso predloženi nobeni resni kvalitativni ali kvantitativni dokazi za ta koeficient. Študija ne temelji na nobenem dejstvu, povezanim z dejavnostmi letalskega prevoznika Ryanair, trgi zračnega prevoza ali letališkimi storitvami, ki bi utemeljil to 30-odstotno stopnjo. Ni vzpostavljene povezave med to stopnjo in dejavniki, ki jih omenja mimogrede (ugled, uveljavljena znamka, zunanji mrežni učinki in potniki, ki se vračajo) in ki naj bi koristi pogodbe o letaliških storitvah in pogodbe o storitvah trženja razširili na obdobje po njunem prenehanju veljavnosti. Pri analizi obsega, v katerem bi lahko storitve trženja vplivale na te dejavnike, na noben način ne temelji na posebni vsebini teh storitev iz različnih pogodb z družbo AMS.

| (364) | Poleg tega ne dokazuje, da obstaja verjetnost, da se bodo po prenehanju veljavnosti pogodbe o letaliških storitvah in pogodbe o storitvah trženja dobički upravljavca letališča, ustvarjeni na podlagi teh pogodbe v zadnjem letu njunega izvajanja, nadaljevali v prihodnje. Prav tako ne dokazuje, da je stopnja rasti trga zračnega prevoza v Evropi uporaben kazalnik za merjenje učinkov pogodbe o letaliških storitvah in pogodbe o storitvah trženja za zadevno letališče. |
| --- | --- |

(364)

Poleg tega ne dokazuje, da obstaja verjetnost, da se bodo po prenehanju veljavnosti pogodbe o letaliških storitvah in pogodbe o storitvah trženja dobički upravljavca letališča, ustvarjeni na podlagi teh pogodbe v zadnjem letu njunega izvajanja, nadaljevali v prihodnje. Prav tako ne dokazuje, da je stopnja rasti trga zračnega prevoza v Evropi uporaben kazalnik za merjenje učinkov pogodbe o letaliških storitvah in pogodbe o storitvah trženja za zadevno letališče.

| (365) | Zato preudaren udeleženec v tržnem gospodarstvu „končne vrednosti“, izračunane z metodo, ki jo je predlagal letalski prevoznik Ryanair, zelo verjetno ne bi upošteval pri odločanju, ali naj sklene pogodbo. |
| --- | --- |

(365)

Zato preudaren udeleženec v tržnem gospodarstvu „končne vrednosti“, izračunane z metodo, ki jo je predlagal letalski prevoznik Ryanair, zelo verjetno ne bi upošteval pri odločanju, ali naj sklene pogodbo.

| (366) | Iz študije z dne 31. januarja 2014 je torej razvidno, da bi bili rezultati pri pristopu na podlagi denarnega toka tako kot pri metodi na podlagi kapitalizacije zelo nenatančni in nezanesljivi. |
| --- | --- |

(366)

Iz študije z dne 31. januarja 2014 je torej razvidno, da bi bili rezultati pri pristopu na podlagi denarnega toka tako kot pri metodi na podlagi kapitalizacije zelo nenatančni in nezanesljivi.

| (367) | Poleg tega Nemčija in zainteresirane tretje osebe niso predložile nobenih dokazov, da so regionalni upravljavci letališč, primerljivi z upravljavcem letališča Zweibrücken, uspešno uporabili metodo, ki jo je letalski prevoznik Ryanair predlagal v študiji z dne 31. januarja 2014, ali katero koli drugo metodo, ki bi količinsko opredelila dobiček, ustvarjen po prenehanju veljavnosti pogodb o letaliških storitvah in pogodb o storitvah trženja. Nemčija ni imela pripomb o študijah z dne 17. in 31. januarja 2014. |
| --- | --- |

(367)

Poleg tega Nemčija in zainteresirane tretje osebe niso predložile nobenih dokazov, da so regionalni upravljavci letališč, primerljivi z upravljavcem letališča Zweibrücken, uspešno uporabili metodo, ki jo je letalski prevoznik Ryanair predlagal v študiji z dne 31. januarja 2014, ali katero koli drugo metodo, ki bi količinsko opredelila dobiček, ustvarjen po prenehanju veljavnosti pogodb o letaliških storitvah in pogodb o storitvah trženja. Nemčija ni imela pripomb o študijah z dne 17. in 31. januarja 2014.

| (368) | Poleg tega je končna vrednost, izračunana z metodo, ki jo je predlagal letalski prevoznik Ryanair, samo pozitivna (in zato samo poveča donosnost pogodbe o letaliških storitvah in pogodbe o storitvah trženja), če je dodatni dobiček, ki se pričakuje iz teh pogodb v zadnjem letu izvajanja pogodbe o letaliških storitvah, pozitiven. Če je negativen, se z upoštevanjem končne vrednosti donosnost pogodb običajno zmanjša. V nadaljevanju je prikazano (glej uvodno izjavo 378 in naslednje), da sta pogodbi iz leta 2008 ustvarili negativne dodatne denarne tokove. |
| --- | --- |

(368)

Poleg tega je končna vrednost, izračunana z metodo, ki jo je predlagal letalski prevoznik Ryanair, samo pozitivna (in zato samo poveča donosnost pogodbe o letaliških storitvah in pogodbe o storitvah trženja), če je dodatni dobiček, ki se pričakuje iz teh pogodb v zadnjem letu izvajanja pogodbe o letaliških storitvah, pozitiven. Če je negativen, se z upoštevanjem končne vrednosti donosnost pogodb običajno zmanjša. V nadaljevanju je prikazano (glej uvodno izjavo 378 in naslednje), da sta pogodbi iz leta 2008 ustvarili negativne dodatne denarne tokove.

| (369) | Poleg tega so storitve trženja, kot je navedeno (glej uvodno izjavo 341 in naslednje), očitno usmerjene v osebe, za katere je verjetno, da bodo uporabljale ruto iz pogodbe o storitvah trženja. Če se pogodba o letaliških storitvah na tej ruti po prenehanju njene veljavnosti ne obnovi, je malo verjetno, da bodo imele storitve trženja po datumu prenehanja veljavnosti še naprej pozitiven učinek na potniški promet na letališču. Upravljavec letališča zelo težko oceni, kakšna je verjetnost, da bo letalski prevoznik še naprej opravljal storitve na ruti po končanem obdobju, h kateremu se je zavezal v pogodbi o letaliških storitvah. Zlasti nizkocenovni letalski prevozniki so pokazali, da so pri uvajanju in ukinjanju rut zelo odzivni na tržne pogoje, ki se pogosto spreminjajo zelo hitro. Zato se preudaren udeleženec v tržnem gospodarstvu ob sklenitvi posla, kot je ta, ki se proučuje v tem primeru, ne bi zanašal na to, da bo letalski prevoznik po prenehanju veljavnosti pogodbe podaljšal opravljanje storitev na zadevni ruti. |
| --- | --- |

(369)

Poleg tega so storitve trženja, kot je navedeno (glej uvodno izjavo 341 in naslednje), očitno usmerjene v osebe, za katere je verjetno, da bodo uporabljale ruto iz pogodbe o storitvah trženja. Če se pogodba o letaliških storitvah na tej ruti po prenehanju njene veljavnosti ne obnovi, je malo verjetno, da bodo imele storitve trženja po datumu prenehanja veljavnosti še naprej pozitiven učinek na potniški promet na letališču. Upravljavec letališča zelo težko oceni, kakšna je verjetnost, da bo letalski prevoznik še naprej opravljal storitve na ruti po končanem obdobju, h kateremu se je zavezal v pogodbi o letaliških storitvah. Zlasti nizkocenovni letalski prevozniki so pokazali, da so pri uvajanju in ukinjanju rut zelo odzivni na tržne pogoje, ki se pogosto spreminjajo zelo hitro. Zato se preudaren udeleženec v tržnem gospodarstvu ob sklenitvi posla, kot je ta, ki se proučuje v tem primeru, ne bi zanašal na to, da bo letalski prevoznik po prenehanju veljavnosti pogodbe podaljšal opravljanje storitev na zadevni ruti.

| (370) | Iz navedenega je jasno, da je edina korist, ki bi jo preudaren udeleženec v tržnem gospodarstvu pričakoval na podlagi pogodbe o storitvah trženja in bi jo pri odločanju, ali naj sklene tako pogodbo skupaj s pogodbo o letaliških storitvah, količinsko opredelil, ta, da bi storitve trženja v času opravljanja svojih storitev na rutah, kot je določeno v pogodbah, pozitivno vplivale na število potnikov, ki bi uporabljali rute iz zadevnih pogodb. Komisija meni, da so druge morebitne koristi preveč negotove, da bi se lahko upoštevale. |
| --- | --- |

(370)

Iz navedenega je jasno, da je edina korist, ki bi jo preudaren udeleženec v tržnem gospodarstvu pričakoval na podlagi pogodbe o storitvah trženja in bi jo pri odločanju, ali naj sklene tako pogodbo skupaj s pogodbo o letaliških storitvah, količinsko opredelil, ta, da bi storitve trženja v času opravljanja svojih storitev na rutah, kot je določeno v pogodbah, pozitivno vplivale na število potnikov, ki bi uporabljali rute iz zadevnih pogodb. Komisija meni, da so druge morebitne koristi preveč negotove, da bi se lahko upoštevale.

(c)   Izvedljivost primerjave letališča Zweibrücken z drugimi evropskimi letališči

Izvedljivost primerjave letališča Zweibrücken z drugimi evropskimi letališči

| (371) | V skladu z novimi smernicami o uporabi načela udeleženca v tržnem gospodarstvu se obstoj pomoči letalskemu prevozniku, ki uporablja določeno letališče, načeloma lahko izključi, če cena letaliških storitev ustreza tržni ceni ali če je s predhodno analizo, ki temelji na informacijah, na voljo v času, ko je pomoč dodeljena, in na predvidljivih razvojnih trendih, mogoče dokazati, da bo dogovor med letališčem in letalskim prevoznikom privedel do pozitivnega dodatnega prispevka k dobičku za letališče (97). Vendar kar zadeva prvi pristop (primerjava s „tržno ceno“), Komisija dvomi, da se lahko v sedanjosti opredeli ustrezno tržno merilo za vzpostavitev realne tržne cene za storitve, ki jih ponujajo letališča. Zato je po mnenju Komisije najustreznejše merilo za oceno dogovorov, ki jih sklenejo letališča s posameznimi letalskimi prevozniki, predhodna analiza dodatne dobičkonosnosti (98). |
| --- | --- |

(371)

V skladu z novimi smernicami o uporabi načela udeleženca v tržnem gospodarstvu se obstoj pomoči letalskemu prevozniku, ki uporablja določeno letališče, načeloma lahko izključi, če cena letaliških storitev ustreza tržni ceni ali če je s predhodno analizo, ki temelji na informacijah, na voljo v času, ko je pomoč dodeljena, in na predvidljivih razvojnih trendih, mogoče dokazati, da bo dogovor med letališčem in letalskim prevoznikom privedel do pozitivnega dodatnega prispevka k dobičku za letališče (97). Vendar kar zadeva prvi pristop (primerjava s „tržno ceno“), Komisija dvomi, da se lahko v sedanjosti opredeli ustrezno tržno merilo za vzpostavitev realne tržne cene za storitve, ki jih ponujajo letališča. Zato je po mnenju Komisije najustreznejše merilo za oceno dogovorov, ki jih sklenejo letališča s posameznimi letalskimi prevozniki, predhodna analiza dodatne dobičkonosnosti (98).

97

98

| (372) | Poudariti je treba, da je lahko na splošno uporaba načela udeleženca v tržnem gospodarstvu, ki temelji na povprečni ceni na drugih podobnih trgih, koristna, če je tako ceno mogoče smiselno opredeliti ali izpeljati iz drugih tržnih kazalnikov. Vendar ta način ni enako ustrezen v primeru letaliških storitev, saj se struktura stroškov in prihodkov med letališči običajno zelo razlikuje. Razlog je v tem, da so stroški in prihodki odvisni od razvitosti letališča, števila letalskih prevoznikov, ki uporabljajo letališče, njegove zmogljivosti v smislu potniškega prometa, stanja infrastrukture in povezanih naložb, ureditvenega okvira, ki se lahko med državami članicami razlikuje, ter morebitnimi dolgovi ali obveznostmi, ki ji je imelo letališče v preteklosti (99). |
| --- | --- |

(372)

Poudariti je treba, da je lahko na splošno uporaba načela udeleženca v tržnem gospodarstvu, ki temelji na povprečni ceni na drugih podobnih trgih, koristna, če je tako ceno mogoče smiselno opredeliti ali izpeljati iz drugih tržnih kazalnikov. Vendar ta način ni enako ustrezen v primeru letaliških storitev, saj se struktura stroškov in prihodkov med letališči običajno zelo razlikuje. Razlog je v tem, da so stroški in prihodki odvisni od razvitosti letališča, števila letalskih prevoznikov, ki uporabljajo letališče, njegove zmogljivosti v smislu potniškega prometa, stanja infrastrukture in povezanih naložb, ureditvenega okvira, ki se lahko med državami članicami razlikuje, ter morebitnimi dolgovi ali obveznostmi, ki ji je imelo letališče v preteklosti (99).

99

| (373) | Poleg tega liberalizacija trga zračnega prevoza otežuje kakršno koli izključno primerjalno analizo. Kot je razvidno iz tega primera, poslovne prakse med letališči in letalskimi prevozniki ne temeljijo vedno le na objavljenem seznamu pristojbin. Ti poslovni odnosi so dejansko zelo različni. Vključujejo delitev tveganja glede potniškega prometa in morebitne povezane poslovne in finančne odgovornosti, običajne sheme spodbud in spreminjanje razpršenosti tveganj med trajanjem pogodbe. Zato enega posla ni mogoče dejansko primerjati z drugim na podlagi cene vračanja ali cene na potnika. |
| --- | --- |

(373)

Poleg tega liberalizacija trga zračnega prevoza otežuje kakršno koli izključno primerjalno analizo. Kot je razvidno iz tega primera, poslovne prakse med letališči in letalskimi prevozniki ne temeljijo vedno le na objavljenem seznamu pristojbin. Ti poslovni odnosi so dejansko zelo različni. Vključujejo delitev tveganja glede potniškega prometa in morebitne povezane poslovne in finančne odgovornosti, običajne sheme spodbud in spreminjanje razpršenosti tveganj med trajanjem pogodbe. Zato enega posla ni mogoče dejansko primerjati z drugim na podlagi cene vračanja ali cene na potnika.

| (374) | Ob predpostavki, da je na podlagi veljavne primerjalne analize mogoče ugotoviti, da so „cene“ v različnih poslih, ki so predmet te ocene, enake „tržnim cenam“, opredeljenim s primerjalnim vzorcem poslov, ali višje od njih, Komisija na podlagi navedenega ne bi mogla sklepati, da so ti posli skladni s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu, če se ugotovi, da je v času njihove sklenitve upravljavec letališča pričakoval, da bodo ustvarjali dodatne stroške, ki bodo višji kot dodatni prihodki. Udeleženec v tržnem gospodarstvu torej ne bo spodbujen k temu, da blago ali storitve ponudi po „tržni ceni“, če bi to povzročilo dodatno izgubo. |
| --- | --- |

(374)

Ob predpostavki, da je na podlagi veljavne primerjalne analize mogoče ugotoviti, da so „cene“ v različnih poslih, ki so predmet te ocene, enake „tržnim cenam“, opredeljenim s primerjalnim vzorcem poslov, ali višje od njih, Komisija na podlagi navedenega ne bi mogla sklepati, da so ti posli skladni s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu, če se ugotovi, da je v času njihove sklenitve upravljavec letališča pričakoval, da bodo ustvarjali dodatne stroške, ki bodo višji kot dodatni prihodki. Udeleženec v tržnem gospodarstvu torej ne bo spodbujen k temu, da blago ali storitve ponudi po „tržni ceni“, če bi to povzročilo dodatno izgubo.

| (375) | Komisija zato meni, da ob upoštevanju vseh informacij, ki so ji na voljo, ni razloga za odstopanje od pristopa, priporočenega v novih smernicah za letalski sektor iz leta 2014 glede uporabe načela udeleženca v tržnem gospodarstvu za dogovore med letališči in letalskimi prevozniki, tj. predhodne analize dodatne dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(375)

Komisija zato meni, da ob upoštevanju vseh informacij, ki so ji na voljo, ni razloga za odstopanje od pristopa, priporočenega v novih smernicah za letalski sektor iz leta 2014 glede uporabe načela udeleženca v tržnem gospodarstvu za dogovore med letališči in letalskimi prevozniki, tj. predhodne analize dodatne dobičkonosnosti.

7.3.1.4   
  Ocena dodatnih stroškov in prihodkov

Ocena dodatnih stroškov in prihodkov

Časovni okvir

Časovni okvir

| (376) | Udeleženec v tržnem gospodarstvu bo pri odločanju, ali naj sklene pogodbo o letaliških storitvah in/ali pogodbo o storitvah trženja, za časovni okvir svoje ocene izbral trajanje zadevnih pogodb ali trajanje, ki je določeno v posamezni pogodbi. Ocenil bo torej dodatne stroške in prihodke v času veljavnosti pogodb. |
| --- | --- |

(376)

Udeleženec v tržnem gospodarstvu bo pri odločanju, ali naj sklene pogodbo o letaliških storitvah in/ali pogodbo o storitvah trženja, za časovni okvir svoje ocene izbral trajanje zadevnih pogodb ali trajanje, ki je določeno v posamezni pogodbi. Ocenil bo torej dodatne stroške in prihodke v času veljavnosti pogodb.

| (377) | Nič ne kaže na to, da bi bila izbira daljšega obdobja upravičena. Na datum podpisa pogodb se preudaren udeleženec v tržnem gospodarstvu ne bo zanašal na pogodbe, ki so bile po prenehanju veljavnosti obnovljene pod enakimi ali novimi pogoji. Poleg tega se na splošno preudaren gospodarski subjekt zaveda, da so nizkocenovni letalski prevozniki, kot je Ryanair, vedno bili in so še vedno poznani po svoji odzivnosti na razvoj trga, kadar začenjajo ali prenehajo opravljati svoje storitve na rutah in kadar povečajo ali zmanjšajo število letov. |
| --- | --- |

(377)

Nič ne kaže na to, da bi bila izbira daljšega obdobja upravičena. Na datum podpisa pogodb se preudaren udeleženec v tržnem gospodarstvu ne bo zanašal na pogodbe, ki so bile po prenehanju veljavnosti obnovljene pod enakimi ali novimi pogoji. Poleg tega se na splošno preudaren gospodarski subjekt zaveda, da so nizkocenovni letalski prevozniki, kot je Ryanair, vedno bili in so še vedno poznani po svoji odzivnosti na razvoj trga, kadar začenjajo ali prenehajo opravljati svoje storitve na rutah in kadar povečajo ali zmanjšajo število letov.

Ocena

Ocena

| (378) | Nemčija trdi, da družbi FGAZ/FZG pred sklenitvijo posameznih pogodb o letaliških storitvah z drugimi letalskimi prevozniki nista pripravili predhodnih poslovnih načrtov. Pojasnila je, da ker se lahko šteje, da je večina stroškov letališča fiksna in da širitev gospodarskih dejavnosti ne bi povzročila velikih dodatnih stroškov, taki predhodni načrti niso bili potrebni. |
| --- | --- |

(378)

Nemčija trdi, da družbi FGAZ/FZG pred sklenitvijo posameznih pogodb o letaliških storitvah z drugimi letalskimi prevozniki nista pripravili predhodnih poslovnih načrtov. Pojasnila je, da ker se lahko šteje, da je večina stroškov letališča fiksna in da širitev gospodarskih dejavnosti ne bi povzročila velikih dodatnih stroškov, taki predhodni načrti niso bili potrebni.

| (379) | Vendar je Nemčija kljub temu na zahtevo Komisije pripravila pregled dodatnih stroškov in prihodkov, ki jih je bilo mogoče pričakovati v času sklenitve ustreznih pogodb. Nemčija je te podatke pripravila za vsako pogodbo, sklenjeno z letalskimi prevozniki v obdobju preiskave, tj. v obdobju 2000–2009, kot je povzeto v preglednici 8.

  Preglednica 8


  Dodatna donosnost pogodb z letalskimi prevozniki Germanwings, TUIFly in Ryanair | Letalski prevoznik Germanwings
  (Pogodba 15. sept. 2006–15. sept. 2009) | Letalski prevoznik Germanwings
  (Pogodba 30. junij 2008–31. dec. 2011) (100) | Letalski prevoznik TUIFly
  (Pogodba 1. april 2008–31. marec 2011) (101) | Letalski prevoznik Ryanair
  (Pogodba 22. sept. 2008–21. sept. 2009) (102) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pričakovano število potnikov | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pričakovani dodatni prihodki iz letalske dejavnosti | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pričakovani dodatni prihodki iz neletalske dejavnosti | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pričakovani dodatni stroški | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stroški podpore za trženje | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pričakovani nominalni rezultat | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diskontna stopnja | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pričakovani diskontirani rezultat | [...] | [...] | [...] | [...] |

(379)

Vendar je Nemčija kljub temu na zahtevo Komisije pripravila pregled dodatnih stroškov in prihodkov, ki jih je bilo mogoče pričakovati v času sklenitve ustreznih pogodb. Nemčija je te podatke pripravila za vsako pogodbo, sklenjeno z letalskimi prevozniki v obdobju preiskave, tj. v obdobju 2000–2009, kot je povzeto v preglednici 8.

Preglednica 8

Preglednica 8

Dodatna donosnost pogodb z letalskimi prevozniki Germanwings, TUIFly in Ryanair

Dodatna donosnost pogodb z letalskimi prevozniki Germanwings, TUIFly in Ryanair

Letalski prevoznik Germanwings

(Pogodba 15. sept. 2006–15. sept. 2009)

Letalski prevoznik Germanwings

(Pogodba 30. junij 2008–31. dec. 2011) (100)

100

Letalski prevoznik TUIFly

(Pogodba 1. april 2008–31. marec 2011) (101)

101

Letalski prevoznik Ryanair

(Pogodba 22. sept. 2008–21. sept. 2009) (102)

102

Pričakovano število potnikov

[...]

[...]

[...]

[...]

Pričakovani dodatni prihodki iz letalske dejavnosti

[...]

[...]

[...]

[...]

Pričakovani dodatni prihodki iz neletalske dejavnosti

[...]

[...]

[...]

[...]

Pričakovani dodatni stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

Stroški podpore za trženje

[...]

[...]

[...]

[...]

Pričakovani nominalni rezultat

[...]

[...]

[...]

[...]

Diskontna stopnja

[...]

[...]

[...]

[...]

Pričakovani diskontirani rezultat

[...]

[...]

[...]

[...]

| (380) | Pri pripravi preglednice 8 je Nemčija upoštevala naslednje:






  (a) | Pričakovano število potnikov je bilo odšteto od pričakovanega števila letov na teden in ekstrapolirano za čas trajanja pogodbe. |
| --- | --- | --- |

(380)

Pri pripravi preglednice 8 je Nemčija upoštevala naslednje:

(a)

Pričakovano število potnikov je bilo odšteto od pričakovanega števila letov na teden in ekstrapolirano za čas trajanja pogodbe.

| (b) | Pričakovani prihodek od letalstva (pristojbine za oskrbo zrakoplova in pristajalne pristojbine, čiščenje in razledenitev itd.) so se izračunale za čas trajanja pogodbe na podlagi pogojev, določenih s posameznim letalskim prevoznikom, pri čemer so se upoštevala ustrezna znižanja in spodbude. |
| --- | --- |

(b)

Pričakovani prihodek od letalstva (pristojbine za oskrbo zrakoplova in pristajalne pristojbine, čiščenje in razledenitev itd.) so se izračunale za čas trajanja pogodbe na podlagi pogojev, določenih s posameznim letalskim prevoznikom, pri čemer so se upoštevala ustrezna znižanja in spodbude.

| (c) | Pričakovani prihodki, ki niso povezani z letalstvom (parkirnina, poraba na terminalu itd.) so se prav tako izračunali za čas trajanja pogodbe. |
| --- | --- |

(c)

Pričakovani prihodki, ki niso povezani z letalstvom (parkirnina, poraba na terminalu itd.) so se prav tako izračunali za čas trajanja pogodbe.

| (d) | Pričakovani dodatni stroški so se izračunali za čas trajanja pogodbe z upoštevanjem amortizacije naložb, potrebnih za opravljanje komercialnega letalstva (nov terminal, nova okenca za prijavo na let, parkirišča itd.), ter dodatnega osebja in materialnih stroškov. Upoštevali so se samo stroški, ki jih je imel posamezni letalski prevoznik. Na tej podlagi je Nemčija trdila, da če je stroške novega terminala in najem novega osebja prvotno povzročil letalski prevoznik Germanwings, ki je začel poslovati na letališču Zweibrücken, ti stroški izhajajo pretežno iz prve pogodbe letalskega prevoznika Germanwings. |
| --- | --- |

(d)

Pričakovani dodatni stroški so se izračunali za čas trajanja pogodbe z upoštevanjem amortizacije naložb, potrebnih za opravljanje komercialnega letalstva (nov terminal, nova okenca za prijavo na let, parkirišča itd.), ter dodatnega osebja in materialnih stroškov. Upoštevali so se samo stroški, ki jih je imel posamezni letalski prevoznik. Na tej podlagi je Nemčija trdila, da če je stroške novega terminala in najem novega osebja prvotno povzročil letalski prevoznik Germanwings, ki je začel poslovati na letališču Zweibrücken, ti stroški izhajajo pretežno iz prve pogodbe letalskega prevoznika Germanwings.

| (e) | Na zahtevo Komisije so se plačila za podporo za trženje, izplačana letalskemu prevozniku Ryanair na podlagi pogodbe med zvezno deželo in družbo AMS, upoštevala kot dodatni stroški pogodbe letalskega prevoznika Ryanair. |
| --- | --- |

(e)

Na zahtevo Komisije so se plačila za podporo za trženje, izplačana letalskemu prevozniku Ryanair na podlagi pogodbe med zvezno deželo in družbo AMS, upoštevala kot dodatni stroški pogodbe letalskega prevoznika Ryanair.

| (f) | Diskontna stopnja je temeljila na diskontnih stopnjah nemške banke Bundesbank od leta 2008. |
| --- | --- |

(f)

Diskontna stopnja je temeljila na diskontnih stopnjah nemške banke Bundesbank od leta 2008.

| (381) | Komisija ugotavlja, da je Nemčija pri ocenjevanju števila potnikov, pri čemer je na navedeni podlagi izračunala pričakovane dodatne prihodke iz letalske in neletalske dejavnosti, uporabila smiseln pristop. Enako velja za diskontne stopnje. |
| --- | --- |

(381)

Komisija ugotavlja, da je Nemčija pri ocenjevanju števila potnikov, pri čemer je na navedeni podlagi izračunala pričakovane dodatne prihodke iz letalske in neletalske dejavnosti, uporabila smiseln pristop. Enako velja za diskontne stopnje.

| (382) | Komisija nadalje ugotavlja, da se Nemčija ne strinja, da se pri izračunu dodatnih prihodkov samo med trajanjem pogodbe ne upošteva dolgoročni dobiček. Komisija se je v odgovoru na to sklicevala na svoje trditve iz uvodnih izjav 376 in 377, da je primerno upoštevati samo dodatne stroške in prihodke, nastale med trajanjem pogodbe. |
| --- | --- |

(382)

Komisija nadalje ugotavlja, da se Nemčija ne strinja, da se pri izračunu dodatnih prihodkov samo med trajanjem pogodbe ne upošteva dolgoročni dobiček. Komisija se je v odgovoru na to sklicevala na svoje trditve iz uvodnih izjav 376 in 377, da je primerno upoštevati samo dodatne stroške in prihodke, nastale med trajanjem pogodbe.

| (383) | Komisija je seznanjena tudi z navedbo Nemčije, da se ne more šteti, da pogodba o storitvah trženja povzroča samo stroške, ampak da ustvarja tudi prihodke. Nemčija razen ocene povečanja prometa (in posledično tudi prihodkov iz neletalskih dejavnosti) na letališču ni predlagala nobene metode za ocenitev posebnih dodatnih prihodkov, ustvarjenih na podlagi pogodbe o storitvah trženja. V vsakem primeru je Komisija že v uvodni izjavi 347 in naslednjih določila, da bi udeleženec v tržnem gospodarstvu pri oceni pozitivnih učinkov pogodbe o storitvah trženja upošteval samo dodatne prihodke letališča. |
| --- | --- |

(383)

Komisija je seznanjena tudi z navedbo Nemčije, da se ne more šteti, da pogodba o storitvah trženja povzroča samo stroške, ampak da ustvarja tudi prihodke. Nemčija razen ocene povečanja prometa (in posledično tudi prihodkov iz neletalskih dejavnosti) na letališču ni predlagala nobene metode za ocenitev posebnih dodatnih prihodkov, ustvarjenih na podlagi pogodbe o storitvah trženja. V vsakem primeru je Komisija že v uvodni izjavi 347 in naslednjih določila, da bi udeleženec v tržnem gospodarstvu pri oceni pozitivnih učinkov pogodbe o storitvah trženja upošteval samo dodatne prihodke letališča.

| (384) | Kar zadeva zlasti dodatne operativne stroške, se mora Komisija opreti na podatke, ki so jih zagotovili Nemčija in družbi FGAZ/FZG, če so ti smiselni, ker ni v položaju, da bi te stroške ocenila sama. Načeloma velja enako za dodatne stroške naložb, ker so Nemčija in družbi FGAZ/FZG v boljšem položaju, da lahko ocenijo, katera naložba je povezana s posebno pogodbo o letaliških storitvah. Komisija po proučitvi informacij, ki jih je zagotovila Nemčija, sprejme splošni izračun dodatnih stroškov kot smiseln. |
| --- | --- |

(384)

Kar zadeva zlasti dodatne operativne stroške, se mora Komisija opreti na podatke, ki so jih zagotovili Nemčija in družbi FGAZ/FZG, če so ti smiselni, ker ni v položaju, da bi te stroške ocenila sama. Načeloma velja enako za dodatne stroške naložb, ker so Nemčija in družbi FGAZ/FZG v boljšem položaju, da lahko ocenijo, katera naložba je povezana s posebno pogodbo o letaliških storitvah. Komisija po proučitvi informacij, ki jih je zagotovila Nemčija, sprejme splošni izračun dodatnih stroškov kot smiseln.

| (385) | Smiselno se zdi tudi, da je najem dodatnega osebja za vodenje letalskega prevoznika Germanwings in izvedbo začetnih naložb v prenovo terminala mogoče povezati s prvo pogodbo z letalskim prevoznikom Germanwings, ker je ta pogodba spodbudila prisilni razvoj komercialnega letalstva na letališču Zweibrücken. |
| --- | --- |

(385)

Smiselno se zdi tudi, da je najem dodatnega osebja za vodenje letalskega prevoznika Germanwings in izvedbo začetnih naložb v prenovo terminala mogoče povezati s prvo pogodbo z letalskim prevoznikom Germanwings, ker je ta pogodba spodbudila prisilni razvoj komercialnega letalstva na letališču Zweibrücken.

Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

| (386) | Ker je pričakovani diskontirani rezultat za prvo pogodbo z letalskim prevoznikom Germanwings ter za pogodbi z letalskima prevoznikoma TUIFly in Ryanair negativen, Komisija ugotavlja, da družbi FGAZ/FZG pri sklenitvi teh pogodb nista ravnali kot udeleženki v tržnem gospodarstvu. Letališče ni moglo pričakovati, da bo pokrilo vsaj dodatne stroške, ki bi nastali na podlagi katere od teh pogodb. Ker družbi FGAZ/FZG nista ravnali kot udeleženki v tržnem gospodarstvu, sta z odločitvijo, da skleneta pogodbe pod navedenimi pogoji, letalskim prevoznikom Germanwings, TUIFly in Ryanair zagotovili gospodarsko prednost. |
| --- | --- |

(386)

Ker je pričakovani diskontirani rezultat za prvo pogodbo z letalskim prevoznikom Germanwings ter za pogodbi z letalskima prevoznikoma TUIFly in Ryanair negativen, Komisija ugotavlja, da družbi FGAZ/FZG pri sklenitvi teh pogodb nista ravnali kot udeleženki v tržnem gospodarstvu. Letališče ni moglo pričakovati, da bo pokrilo vsaj dodatne stroške, ki bi nastali na podlagi katere od teh pogodb. Ker družbi FGAZ/FZG nista ravnali kot udeleženki v tržnem gospodarstvu, sta z odločitvijo, da skleneta pogodbe pod navedenimi pogoji, letalskim prevoznikom Germanwings, TUIFly in Ryanair zagotovili gospodarsko prednost.

| (387) | Nasprotno bi se za drugo pogodbo z letalskim prevoznikom Germanwings lahko pričakovalo, da bo prinesla pozitiven diskontirani rezultat. Zato družbi FGAZ/FZG pri sklenitvi navedene pogodbe letalskemu prevozniku Germanwings nista zagotovili gospodarske prednosti. |
| --- | --- |

(387)

Nasprotno bi se za drugo pogodbo z letalskim prevoznikom Germanwings lahko pričakovalo, da bo prinesla pozitiven diskontirani rezultat. Zato družbi FGAZ/FZG pri sklenitvi navedene pogodbe letalskemu prevozniku Germanwings nista zagotovili gospodarske prednosti.

7.3.1.5   
  Selektivnost

Selektivnost

| (388) | Gospodarska prednost, ugotovljena v uvodni izjavi 376 in naslednjih, je bila zagotovljena selektivno, saj so od nje imeli korist le letalski prevozniki, ki opravljajo svoje storitve na letališču Zweibrücken. |
| --- | --- |

(388)

Gospodarska prednost, ugotovljena v uvodni izjavi 376 in naslednjih, je bila zagotovljena selektivno, saj so od nje imeli korist le letalski prevozniki, ki opravljajo svoje storitve na letališču Zweibrücken.

| (389) | V tem okviru se zavrne trditev Nemčije, da popusti na letališke pristojbine, odobreni letalskim prevoznikom, ki opravljajo lete z letališča Zweibrücken, niso bili selektivni. Nemčija je trdila, da so bili popusti na voljo vsem letalskim prevoznikom, ki bi želeli delovati na letališču Zweibrücken, zaradi česar so domnevno neselektivni. |
| --- | --- |

(389)

V tem okviru se zavrne trditev Nemčije, da popusti na letališke pristojbine, odobreni letalskim prevoznikom, ki opravljajo lete z letališča Zweibrücken, niso bili selektivni. Nemčija je trdila, da so bili popusti na voljo vsem letalskim prevoznikom, ki bi želeli delovati na letališču Zweibrücken, zaradi česar so domnevno neselektivni.

| (390) | Komisija se je odzvala najprej z ugotovitvijo, da posamezne pogodbe, sklenjene z letalskimi prevozniki, odstopajo od seznama pristojbin in druga od druge (glej uvodne izjave 67 do 72), kar pomeni, da vsebujejo posamično dogovorjene pogoje. Natančna prednost, ki je bila zagotovljena posameznemu letalskemu prevozniku, naj bi zato bila selektivna. |
| --- | --- |

(390)

Komisija se je odzvala najprej z ugotovitvijo, da posamezne pogodbe, sklenjene z letalskimi prevozniki, odstopajo od seznama pristojbin in druga od druge (glej uvodne izjave 67 do 72), kar pomeni, da vsebujejo posamično dogovorjene pogoje. Natančna prednost, ki je bila zagotovljena posameznemu letalskemu prevozniku, naj bi zato bila selektivna.

| (391) | Drugič, Komisija ugotavlja, da čeprav je bil seznam pristojbin uporabljen enako za vsakega letalskega prevoznika, ki bi želel opravljati svoje storitve na letališču Zweibrücken, bi se vsaka prednost, zagotovljena na podlagi tega seznama, še vedno štela za selektivno. Kot je v zadevi Deutsche Lufthansa AG proti Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH menil generalni pravobranilec Mengozzi, bi sprejetje trditev Nemčije pomenilo „radikalno zanikati možnost, da se v državno pomoč uvrstijo pogoji, pod katerimi javno podjetje zagotavlja svoje storitve, pri čemer ti pogoji veljajo za vse pogodbene stranke brez razlikovanja“ (103). Generalni pravobranilec Mengozzi je nadalje trdil, da kot

  „je po mojem mnenju pravilno ugotovila Komisija, je videti, da taka izključitev ni skladna ne s sodno prakso Sodišča, po kateri so lahko selektivne tudi državne intervencije, ki brez razlik zajamejo vse gospodarske subjekte v nekem sektorju, ne z različnimi precedenčnimi primeri, v katerih so bile obravnavane selektivne ugodnosti iz dobave blaga ali storitev s strani javnih (ali zasebnih) družb po popolnoma enakih cenah ali pogojih za vse gospodarske subjekte v neki dejavnosti“
   (104). |
| --- | --- |

(391)

Drugič, Komisija ugotavlja, da čeprav je bil seznam pristojbin uporabljen enako za vsakega letalskega prevoznika, ki bi želel opravljati svoje storitve na letališču Zweibrücken, bi se vsaka prednost, zagotovljena na podlagi tega seznama, še vedno štela za selektivno. Kot je v zadevi Deutsche Lufthansa AG proti Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH menil generalni pravobranilec Mengozzi, bi sprejetje trditev Nemčije pomenilo „radikalno zanikati možnost, da se v državno pomoč uvrstijo pogoji, pod katerimi javno podjetje zagotavlja svoje storitve, pri čemer ti pogoji veljajo za vse pogodbene stranke brez razlikovanja“ (103). Generalni pravobranilec Mengozzi je nadalje trdil, da kot

103

„je po mojem mnenju pravilno ugotovila Komisija, je videti, da taka izključitev ni skladna ne s sodno prakso Sodišča, po kateri so lahko selektivne tudi državne intervencije, ki brez razlik zajamejo vse gospodarske subjekte v nekem sektorju, ne z različnimi precedenčnimi primeri, v katerih so bile obravnavane selektivne ugodnosti iz dobave blaga ali storitev s strani javnih (ali zasebnih) družb po popolnoma enakih cenah ali pogojih za vse gospodarske subjekte v neki dejavnosti“
   (104).

104

7.3.1.6   
  Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (392) | Za ukrep, ki ga dodeli država, se šteje, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, kadar izboljša konkurenčni položaj prejemnika pomoči v primerjavi z drugimi podjetji, ki so njegovi konkurenti (105). Iz praktičnih razlogov se lahko izkrivljanje konkurence predvideva od trenutka, ko država zagotovi finančno prednost podjetju v liberaliziranem sektorju, v katerem obstaja ali bi lahko obstajala konkurenca. V skladu s sodno prakso Sodišča lahko vsaka pomoč, dodeljena podjetju, ki svoje dejavnosti opravlja na notranjem trgu, vpliva na trgovino med državami članicami (106). |
| --- | --- |

(392)

Za ukrep, ki ga dodeli država, se šteje, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, kadar izboljša konkurenčni položaj prejemnika pomoči v primerjavi z drugimi podjetji, ki so njegovi konkurenti (105). Iz praktičnih razlogov se lahko izkrivljanje konkurence predvideva od trenutka, ko država zagotovi finančno prednost podjetju v liberaliziranem sektorju, v katerem obstaja ali bi lahko obstajala konkurenca. V skladu s sodno prakso Sodišča lahko vsaka pomoč, dodeljena podjetju, ki svoje dejavnosti opravlja na notranjem trgu, vpliva na trgovino med državami članicami (106).

105

106

| (393) | Letalski prevozniki lahko od začetka veljavnosti tretjega svežnja o liberalizaciji zračnega prevoza 1. januarja 1993 (107) prosto opravljajo lete na povezavah znotraj EU. Kot je ugotovilo Sodišče,

  „če podjetje deluje v sektorju, v katerem ... konkurirajo proizvajalci iz različnih držav članic, lahko vsaka pomoč, ki bi jo lahko prejelo od javnih organov, vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco, ker njegova stalna prisotnost na trgu konkurenčnim ponudnikom iz drugih držav članic preprečuje, da bi povečali svoj tržni delež, in zmanjšuje njihovo možnost za povečanje izvoza v to državo članico“
   (108). |
| --- | --- |

(393)

Letalski prevozniki lahko od začetka veljavnosti tretjega svežnja o liberalizaciji zračnega prevoza 1. januarja 1993 (107) prosto opravljajo lete na povezavah znotraj EU. Kot je ugotovilo Sodišče,

107

„če podjetje deluje v sektorju, v katerem ... konkurirajo proizvajalci iz različnih držav članic, lahko vsaka pomoč, ki bi jo lahko prejelo od javnih organov, vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco, ker njegova stalna prisotnost na trgu konkurenčnim ponudnikom iz drugih držav članic preprečuje, da bi povečali svoj tržni delež, in zmanjšuje njihovo možnost za povečanje izvoza v to državo članico“
   (108).

108

| (394) | Komisija je ugotovila, da so družbi FGAZ/FZG in zvezna dežela Porenje-Pfalška letalskim prevoznikom Germanwings, TUIFly in Ryanair zagotovili selektivno prednost. Ti letalski prevozniki delujejo na konkurenčnem trgu po vsej Uniji in prednost, ki so jo pridobili, bi lahko izboljšala njihov konkurenčni položaj na navedenem trgu. S tega vidika Komisija ugotavlja, da lahko prednost, zagotovljena letalskim prevoznikom Germanwings, TUIFly in Ryanair, izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(394)

Komisija je ugotovila, da so družbi FGAZ/FZG in zvezna dežela Porenje-Pfalška letalskim prevoznikom Germanwings, TUIFly in Ryanair zagotovili selektivno prednost. Ti letalski prevozniki delujejo na konkurenčnem trgu po vsej Uniji in prednost, ki so jo pridobili, bi lahko izboljšala njihov konkurenčni položaj na navedenem trgu. S tega vidika Komisija ugotavlja, da lahko prednost, zagotovljena letalskim prevoznikom Germanwings, TUIFly in Ryanair, izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami.

7.3.1.7   
  Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

| (395) | Iz navedenih razlogov Komisija ugotavlja, da so letalski prevozniki Germanwings, TUIFly in Ryanair prejeli državno pomoč, ki znaša približno 1 054 985 EUR, 232 781 EUR in 464 879 EUR v tem zaporedju. |
| --- | --- |

(395)

Iz navedenih razlogov Komisija ugotavlja, da so letalski prevozniki Germanwings, TUIFly in Ryanair prejeli državno pomoč, ki znaša približno 1 054 985 EUR, 232 781 EUR in 464 879 EUR v tem zaporedju.

7.3.2   ZDRUŽLJIVOST

| (396) | Komisija ugotavlja, da Nemčija ni predložila nobenih argumentov v dokaz, da je pomoč, dodeljena letalskim prevoznikom TUIFly, Germanwings in Ryanair, združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(396)

Komisija ugotavlja, da Nemčija ni predložila nobenih argumentov v dokaz, da je pomoč, dodeljena letalskim prevoznikom TUIFly, Germanwings in Ryanair, združljiva z notranjim trgom.

| (397) | Komisija na podlagi sodne prakse Sodišča (109) opozarja, da je Nemčija odgovorna, da navede pravno podlago, po kateri se lahko določi, ali je ukrep državne pomoči združljiv z notranjim trgom, in da dokaže, da so izpolnjeni vsi zahtevani pogoji. V sklepu o začetku postopka je Komisija od Nemčije zahtevala, da zagotovi informacije o tem, ali se lahko dokaže združljivost v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2005. Vendar Nemčija ni predložila dokazov o tem, da so ustrezni pogoji za združljivo zagonsko pomoč v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2005 izpolnjeni. Zainteresirane strani, ki so predložile pripombe, prav tako niso predložile nobenih argumentov, s katerimi bi dokazale združljivost ukrepa državne pomoči z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(397)

Komisija na podlagi sodne prakse Sodišča (109) opozarja, da je Nemčija odgovorna, da navede pravno podlago, po kateri se lahko določi, ali je ukrep državne pomoči združljiv z notranjim trgom, in da dokaže, da so izpolnjeni vsi zahtevani pogoji. V sklepu o začetku postopka je Komisija od Nemčije zahtevala, da zagotovi informacije o tem, ali se lahko dokaže združljivost v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2005. Vendar Nemčija ni predložila dokazov o tem, da so ustrezni pogoji za združljivo zagonsko pomoč v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2005 izpolnjeni. Zainteresirane strani, ki so predložile pripombe, prav tako niso predložile nobenih argumentov, s katerimi bi dokazale združljivost ukrepa državne pomoči z notranjim trgom.

109

| (398) | Komisija kljub temu meni, da bi bilo smiselno ugotoviti, ali se zadevna državna pomoč lahko obravnava kot združljiva z zagonsko pomočjo. |
| --- | --- |

(398)

Komisija kljub temu meni, da bi bilo smiselno ugotoviti, ali se zadevna državna pomoč lahko obravnava kot združljiva z zagonsko pomočjo.

7.3.2.1   
  Veljavni pravni okvir

Veljavni pravni okvir

| (399) | Glede zagonske pomoči je v smernicah za letalski sektor iz leta 2014 navedeno:

  „Komisija bo [...] uporabila načela iz teh smernic za vse priglašene ukrepe zagonske pomoči, v zvezi s katerimi je pozvana k sprejetju sklepa od 4. aprila 2014 dalje, tudi kadar so bili ukrepi priglašeni pred tem datumom. V skladu z obvestilom Komisije o določitvi veljavnih pravil za ocenjevanje nezakonite državne pomoči bo Komisija za nezakonito zagonsko pomoč letalskim prevoznikom uporabila pravila, ki so veljala v času dodelitve pomoči. V skladu s tem teh smernic ne bo uporabila v primeru nezakonite zagonske pomoči letalskim prevoznikom, dodeljene pred 4. aprilom 2014
  “
   (110). |
| --- | --- |

(399)

Glede zagonske pomoči je v smernicah za letalski sektor iz leta 2014 navedeno:

„Komisija bo [...] uporabila načela iz teh smernic za vse priglašene ukrepe zagonske pomoči, v zvezi s katerimi je pozvana k sprejetju sklepa od 4. aprila 2014 dalje, tudi kadar so bili ukrepi priglašeni pred tem datumom. V skladu z obvestilom Komisije o določitvi veljavnih pravil za ocenjevanje nezakonite državne pomoči bo Komisija za nezakonito zagonsko pomoč letalskim prevoznikom uporabila pravila, ki so veljala v času dodelitve pomoči. V skladu s tem teh smernic ne bo uporabila v primeru nezakonite zagonske pomoči letalskim prevoznikom, dodeljene pred 4. aprilom 2014
  “
   (110).

110

| (400) | V smernicah za letalski sektor iz leta 2005 pa je navedeno:

  „Komisija bo združljivost [...] zagonske pomoči, ki je bila dodeljena brez njene odobritve in ki torej krši člen 88(3) Pogodbe [zdaj člen 108(3) Pogodbe], preverila na podlagi teh smernic, če je bila pomoč dodeljena po njihovi objavi v Uradnem listu Evropske unije.“ |
| --- | --- |

(400)

V smernicah za letalski sektor iz leta 2005 pa je navedeno:

„Komisija bo združljivost [...] zagonske pomoči, ki je bila dodeljena brez njene odobritve in ki torej krši člen 88(3) Pogodbe [zdaj člen 108(3) Pogodbe], preverila na podlagi teh smernic, če je bila pomoč dodeljena po njihovi objavi v Uradnem listu Evropske unije.“

| (401) | Ker so bile pogodbe z letalskimi prevozniki Germanwings, TUIFly in Ryanair sklenjene po objavi smernic za letalski sektor iz leta 2005 v Uradnem listu dne 9. decembra 2005, so navedene smernice pravna podlaga za oceno njihove združljivosti z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(401)

Ker so bile pogodbe z letalskimi prevozniki Germanwings, TUIFly in Ryanair sklenjene po objavi smernic za letalski sektor iz leta 2005 v Uradnem listu dne 9. decembra 2005, so navedene smernice pravna podlaga za oceno njihove združljivosti z notranjim trgom.

7.3.2.2   
  Ocena združljivosti v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2005

Ocena združljivosti v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2005

| (402) | Ker je zagonska pomoč iz točke 79 smernic za letalski sektor iz leta 2005 kumulativna, Komisija meni, da je treba dokazati samo, da eden od teh pogojev ni izpolnjen, da se pomoč letalskim prevoznikom opredeli kot nezdružljiva. Komisija svojo analizo začne s pogojem iz točke 79(d) smernic za letalski sektor iz leta 2005. |
| --- | --- |

(402)

Ker je zagonska pomoč iz točke 79 smernic za letalski sektor iz leta 2005 kumulativna, Komisija meni, da je treba dokazati samo, da eden od teh pogojev ni izpolnjen, da se pomoč letalskim prevoznikom opredeli kot nezdružljiva. Komisija svojo analizo začne s pogojem iz točke 79(d) smernic za letalski sektor iz leta 2005.

| (403) | Točka 79(d) smernic za letalski sektor iz leta 2005 med drugim zahteva, da znesek dodeljene pomoči na leto ne presega 50 % zneska upravičenih stroškov v tem letu in povprečja 30 % upravičenih stroškov. Upravičeni stroški so opredeljeni kot „dodatn[i] stroški zagona, ki so povezani z odprtjem nove proge [...] in ki jih letalski izvajalec ne bi imel ob ustaljenem izvajanju dejavnosti (111).“ |
| --- | --- |

(403)

Točka 79(d) smernic za letalski sektor iz leta 2005 med drugim zahteva, da znesek dodeljene pomoči na leto ne presega 50 % zneska upravičenih stroškov v tem letu in povprečja 30 % upravičenih stroškov. Upravičeni stroški so opredeljeni kot „dodatn[i] stroški zagona, ki so povezani z odprtjem nove proge [...] in ki jih letalski izvajalec ne bi imel ob ustaljenem izvajanju dejavnosti (111).“

111

| (404) | V sklepu o začetku postopka je Komisija ugotovila, da pogodbe z letalskimi prevozniki Germanwings, TUIFly in Ryanair ne zagotavljajo nobene povezave med dodeljeno pomočjo in upravičenimi stroški. Zato je od Nemčije zahtevala, da zagotovi podrobne informacije o razmerju med pomočjo in upravičenimi stroški. Teh informacij niso zagotovile niti Nemčija niti tretje osebe, ki so predložile pripombe o sklepu o začetku postopka. Komisija glede na navedeno in ob upoštevanju, da pogodbe z zadevnimi letalskimi prevozniki ne vsebujejo povezave s stroški letalskih prevoznikov, še manj pa z upravičenimi stroški, ugotavlja, da pogoj o združljivosti iz točke 79(d) smernic za letalski sektor iz leta 2005 ni izpolnjen. |
| --- | --- |

(404)

V sklepu o začetku postopka je Komisija ugotovila, da pogodbe z letalskimi prevozniki Germanwings, TUIFly in Ryanair ne zagotavljajo nobene povezave med dodeljeno pomočjo in upravičenimi stroški. Zato je od Nemčije zahtevala, da zagotovi podrobne informacije o razmerju med pomočjo in upravičenimi stroški. Teh informacij niso zagotovile niti Nemčija niti tretje osebe, ki so predložile pripombe o sklepu o začetku postopka. Komisija glede na navedeno in ob upoštevanju, da pogodbe z zadevnimi letalskimi prevozniki ne vsebujejo povezave s stroški letalskih prevoznikov, še manj pa z upravičenimi stroški, ugotavlja, da pogoj o združljivosti iz točke 79(d) smernic za letalski sektor iz leta 2005 ni izpolnjen.

| (405) | Pomoč letalskim prevoznikom se ne šteje za združljivo zagonsko pomoč, ker vsaj eden od pogojev o združljivosti ni izpolnjen. Državna pomoč, dodeljena letalskim prevoznikom Germanwings, TUIFly in Ryanair, torej pomeni nezakonito in nezdružljivo pomoč, ki jo je treba vrniti. |
| --- | --- |

(405)

Pomoč letalskim prevoznikom se ne šteje za združljivo zagonsko pomoč, ker vsaj eden od pogojev o združljivosti ni izpolnjen. Državna pomoč, dodeljena letalskim prevoznikom Germanwings, TUIFly in Ryanair, torej pomeni nezakonito in nezdružljivo pomoč, ki jo je treba vrniti.

8.   VRAČILO

VRAČILO

| (406) | Komisija je v skladu s Pogodbo in ustaljeno sodno prakso Sodišča pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč (112), za katero je ugotovila, da ni združljiva z notranjim trgom. Prav tako je Sodišče vztrajalo, da je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (113). V zvezi s tem je Sodišče navedlo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik odplača znesek, ki mu je bil dodeljen v okviru nezakonite pomoči, s čimer izgubi prednost, ki jo je imel glede na konkurente na trgu, ter se ponovno vzpostavijo razmere pred izplačilom pomoči (114). |
| --- | --- |

(406)

Komisija je v skladu s Pogodbo in ustaljeno sodno prakso Sodišča pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč (112), za katero je ugotovila, da ni združljiva z notranjim trgom. Prav tako je Sodišče vztrajalo, da je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (113). V zvezi s tem je Sodišče navedlo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik odplača znesek, ki mu je bil dodeljen v okviru nezakonite pomoči, s čimer izgubi prednost, ki jo je imel glede na konkurente na trgu, ter se ponovno vzpostavijo razmere pred izplačilom pomoči (114).

112

113

114

| (407) | V skladu z navedeno sodno prakso je v členu 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (115) določeno, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč.“ |
| --- | --- |

(407)

V skladu z navedeno sodno prakso je v členu 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (115) določeno, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč.“

115

| (408) | Zato je treba navedeno državno pomoč (glej uvodne izjave 282, 297, 318, 320, 395 in 405 ob upoštevanju uvodnih izjav 198–200), če je bila izplačana, vrniti Nemčiji. |
| --- | --- |

(408)

Zato je treba navedeno državno pomoč (glej uvodne izjave 282, 297, 318, 320, 395 in 405 ob upoštevanju uvodnih izjav 198–200), če je bila izplačana, vrniti Nemčiji.

| (409) | Preglednica 9 vsebuje približne zneske vračila.

  Preglednica 9


  Podatki o približnih zneskih prejete pomoči, ki jih je treba vrniti ali so bili vrnjeni










  Upravičenec | Skupni približni znesek prejete pomoči (v EUR) | Skupni približni znesek pomoči, ki ga je treba vrniti (116) (v EUR)
  (Glavnica) | Skupni znesek že vrnjene pomoči (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Glavnica | Obresti pri vračilu (117) |
| Družbi FGAZ/FZG: neposredna nepovratna sredstva za naložbe | | | | |
| Družbi FGAZ/FZG: kapitalske injekcije | | | | |
| Družbi FGAZ/FZG: 100-odstotno jamstvo | | | | |
| Družbi FGAZ/FZG: udeležba pri združevanju denarnih sredstev | | | | |
| Letalski prevoznik Germanwings | 1 115 971 | 1 115 971 | | |
| Letalski prevoznik TUIFly | 233 002 | 233 002 | | |
| Letalski prevoznik Ryanair/družba AMS | 469 132 | 469 132 | | |

(409)

Preglednica 9 vsebuje približne zneske vračila.

Preglednica 9

Preglednica 9

Podatki o približnih zneskih prejete pomoči, ki jih je treba vrniti ali so bili vrnjeni

Podatki o približnih zneskih prejete pomoči, ki jih je treba vrniti ali so bili vrnjeni

Upravičenec

Skupni približni znesek prejete pomoči (v EUR)

Skupni približni znesek pomoči, ki ga je treba vrniti (116) (v EUR)

116

(Glavnica)

Skupni znesek že vrnjene pomoči (v EUR)

Glavnica

Obresti pri vračilu (117)

117

Družbi FGAZ/FZG: neposredna nepovratna sredstva za naložbe

Družbi FGAZ/FZG: kapitalske injekcije

Družbi FGAZ/FZG: 100-odstotno jamstvo

Družbi FGAZ/FZG: udeležba pri združevanju denarnih sredstev

Letalski prevoznik Germanwings

1 115 971

1 115 971

Letalski prevoznik TUIFly

233 002

233 002

Letalski prevoznik Ryanair/družba AMS

469 132

469 132

| (410) | Da bi se upoštevala dejanska prednost, ki jo je letalski prevoznik s svojimi hčerinskimi družbami prejel po pogodbah, se lahko zneski iz preglednice 9 prilagodijo v skladu z dokazili, ki jih zagotovi Nemčija, na podlagi (i) razlike med dejanskimi plačili, kot so bila navedena naknadno in ki jih je letalski prevoznik plačal v zvezi z letališkimi pristojbinami (vključno s pristajalno pristojbino, potniško pristojbino in pristojbino za zemeljsko oskrbo zrakoplova iz pogodbe o letaliških storitvah), ter med (predhodno) napovedanimi denarnimi tokovi za te postavke prihodka, ki so prikazani v preglednici 8, ter (ii) razlike med dejanskimi plačili za trženje, kot so bila navedena naknadno in ki so se letalskemu prevozniku ali njegovim hčerinskim družbam plačala na podlagi pogodb o storitvah trženja, ter stroški trženja, kot so bili predhodno predvideni in ustrezajo zneskom iz preglednice 8 – |
| --- | --- |

(410)

Da bi se upoštevala dejanska prednost, ki jo je letalski prevoznik s svojimi hčerinskimi družbami prejel po pogodbah, se lahko zneski iz preglednice 9 prilagodijo v skladu z dokazili, ki jih zagotovi Nemčija, na podlagi (i) razlike med dejanskimi plačili, kot so bila navedena naknadno in ki jih je letalski prevoznik plačal v zvezi z letališkimi pristojbinami (vključno s pristajalno pristojbino, potniško pristojbino in pristojbino za zemeljsko oskrbo zrakoplova iz pogodbe o letaliških storitvah), ter med (predhodno) napovedanimi denarnimi tokovi za te postavke prihodka, ki so prikazani v preglednici 8, ter (ii) razlike med dejanskimi plačili za trženje, kot so bila navedena naknadno in ki so se letalskemu prevozniku ali njegovim hčerinskim družbam plačala na podlagi pogodb o storitvah trženja, ter stroški trženja, kot so bili predhodno predvideni in ustrezajo zneskom iz preglednice 8 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Državna pomoč, ki jo je Nemčija nezakonito izvajala in s tem kršila člen 108(3) Pogodbe v korist družb Flugplatz GmbH Aeroville Zweibrücken (v nadaljnjem besedilu: družba FGAZ)/Flughafen Zweibrücken GmbH (v nadaljnjem besedilu: družba FZG) v obdobju 2000–2009 z neposrednimi nepovratnimi sredstvi za naložbe, letnimi kapitalskimi injekcijami, zagotovitvijo 100-odstotnega brezplačnega jamstva za bančno posojilo in s tem, da je družbi FGAZ dovolila udeležbo pri združevanju denarnih sredstev zvezne dežele Porenje-Pfalška, ni združljiva z notranjim trgom.

2.   Državna pomoč, ki jo je Nemčija nezakonito izvajala in s tem kršila člen 108(3) pogodbe v korist letalskih prevoznikov Germanwings, TUIFly in Ryanair/družbe AMS s pogodbami o letaliških storitvah in pogodbami o storitvah trženja, sklenjenih 15. septembra 2006 (Germanwings), 1. aprila 2008 (TUIFly) in 22. septembra 2008/6. oktobra 2008 (Ryanair/Airport Marketing Services (v nadaljnjem besedilu: družba AMS)), ni združljiva z notranjim trgom.

Člen 2

1.   Posojilo, ki ga je banka Sparkasse Südwestpfalz odobrila družbi FZG, ne pomeni državne pomoči.

2.   Pogodba o letaliških storitvah, ki jo je družba FZG 30. junija 2008 sklenila z letalskim prevoznikom Germanwings, ne pomeni državne pomoči.

Člen 3

1.   Upravičenci vrnejo Nemčiji nezdružljivo pomoč iz člena 1.

2.   Družbi FGAZ in FZG sta skupaj odgovorni za vračilo državne pomoči, ki sta jo prejeli.

3.   Letalski prevoznik Ryanair in družba AMS sta skupaj odgovorni za vračilo državne pomoči, ki sta jo prejeli.

4.   Zneski, ki jih je treba vrniti, so:

| (a) | v zvezi z neposrednimi nepovratnimi sredstvi za naložbe, ki sta jih zvezna dežela Porenje-Pfalška in družba ZEF dodelili v korist družbe FZG:
  20 564 170 EUR, dodeljenih med 12. decembrom 2000 in 31. decembrom 2009, od katerih se odštejejo stroški za storitve gasilske službe in stroški, pri katerih je upravljavec letališča upravičen do vračila v skladu s členom 8(3) zakona o varnosti letalstva Luftsicherheitsgesetz, če so se krili z neposrednimi nepovratnimi sredstvi za naložbe; |
| --- | --- |

(a)

v zvezi z neposrednimi nepovratnimi sredstvi za naložbe, ki sta jih zvezna dežela Porenje-Pfalška in družba ZEF dodelili v korist družbe FZG:
  20 564 170 EUR, dodeljenih med 12. decembrom 2000 in 31. decembrom 2009, od katerih se odštejejo stroški za storitve gasilske službe in stroški, pri katerih je upravljavec letališča upravičen do vračila v skladu s členom 8(3) zakona o varnosti letalstva Luftsicherheitsgesetz, če so se krili z neposrednimi nepovratnimi sredstvi za naložbe;

| (b) | v zvezi z letnimi kapitalskimi injekcijami, ki sta jih zvezna dežela Porenje-Pfalška in družba ZEF dodelili v korist družbe FGAZ:
  26 629 000 EUR, dodeljenih v obdobju 2000–2009, od katerih se odštejejo stroški za storitve gasilske službe in stroški, do katerih je upravljavec letališča upravičen do vračila v skladu s členom 8(3) zakona o varnosti letalstva Luftsicherheitsgesetz, če so se krili z letnimi kapitalskimi injekcijami, odštejejo pa se tudi tisti zneski, ki so bili odobreni pred 12. decembrom 2000; |
| --- | --- |

(b)

v zvezi z letnimi kapitalskimi injekcijami, ki sta jih zvezna dežela Porenje-Pfalška in družba ZEF dodelili v korist družbe FGAZ:
  26 629 000 EUR, dodeljenih v obdobju 2000–2009, od katerih se odštejejo stroški za storitve gasilske službe in stroški, do katerih je upravljavec letališča upravičen do vračila v skladu s členom 8(3) zakona o varnosti letalstva Luftsicherheitsgesetz, če so se krili z letnimi kapitalskimi injekcijami, odštejejo pa se tudi tisti zneski, ki so bili odobreni pred 12. decembrom 2000;

| (c) | v zvezi s 100-odstotnim jamstvom za posojilo, ki ga je zvezna dežela Porenje-Pfalška odobrila v korist družbe FZG: denarna protivrednost za jamstvo, ki se določi v skladu z Obvestilom Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev; |
| --- | --- |

(c)

v zvezi s 100-odstotnim jamstvom za posojilo, ki ga je zvezna dežela Porenje-Pfalška odobrila v korist družbe FZG: denarna protivrednost za jamstvo, ki se določi v skladu z Obvestilom Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev;

| (d) | v zvezi z udeležbo družbe FGAZ pri združevanju denarnih sredstev zvezne dežele Porenje-Pfalška: denarna protivrednost ugodnih posojilnih pogojev, ki se določi v skladu s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj z dne 12. decembra 2007, od katere se odšteje vsaka ugodnost, prejeta za posojila, ki so se porabila za kritje stroškov storitev gasilske službe in stroškov, pri katerih je upravljavec letališča upravičen do vračila v skladu s členom 8(3) zakona o varnosti letalstva Luftsicherheitsgesetz; |
| --- | --- |

(d)

v zvezi z udeležbo družbe FGAZ pri združevanju denarnih sredstev zvezne dežele Porenje-Pfalška: denarna protivrednost ugodnih posojilnih pogojev, ki se določi v skladu s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj z dne 12. decembra 2007, od katere se odšteje vsaka ugodnost, prejeta za posojila, ki so se porabila za kritje stroškov storitev gasilske službe in stroškov, pri katerih je upravljavec letališča upravičen do vračila v skladu s členom 8(3) zakona o varnosti letalstva Luftsicherheitsgesetz;

| (e) | v zvezi s pogodbo o letaliških storitvah, sklenjeno dne 15. septembra 2006 med letalskim prevoznikom Germanwings in družbo FZG: znesek nezdružljive pomoči; |
| --- | --- |

(e)

v zvezi s pogodbo o letaliških storitvah, sklenjeno dne 15. septembra 2006 med letalskim prevoznikom Germanwings in družbo FZG: znesek nezdružljive pomoči;

| (f) | v zvezi s pogodbo o letaliških storitvah, sklenjeno dne 1. aprila 2008 med letalskim prevoznikom TUIFly in družbo FZG: znesek nezdružljive pomoči; |
| --- | --- |

(f)

v zvezi s pogodbo o letaliških storitvah, sklenjeno dne 1. aprila 2008 med letalskim prevoznikom TUIFly in družbo FZG: znesek nezdružljive pomoči;

| (g) | v zvezi s pogodbo o letaliških storitvah in pogodbama o storitvah trženja, sklenjenih 22. septembra 2008 med letalskim prevoznikom Ryanair in družbo FZG in dne 6. oktobra 2008 med družbo AMS in zvezno deželo Porenje-Pfalška: znesek nezdružljive pomoči. |
| --- | --- |

(g)

v zvezi s pogodbo o letaliških storitvah in pogodbama o storitvah trženja, sklenjenih 22. septembra 2008 med letalskim prevoznikom Ryanair in družbo FZG in dne 6. oktobra 2008 med družbo AMS in zvezno deželo Porenje-Pfalška: znesek nezdružljive pomoči.

5.   Zneski, ki jih je treba vrniti, vključujejo obresti od datuma, ko so bili dani na voljo upravičencem, do datuma njihovega dejanskega vračila.

6.   Nemčija mora sporočiti točne datume, ko je bila državna pomoč dana na voljo zadevnim upravičencem.

7.   Obresti se izračunajo z obrestnoobrestnim računom v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (118).

8.   Nemčija prekliče vsa neporavnana plačila pomoči iz člena 1 z učinkom od datuma sprejetja tega sklepa.

Člen 4

1.   Pomoč iz člena 1 se vrne takoj in učinkovito.

2.   Nemčija zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih od datuma, ko je o njem obveščena.

Člen 5

1.   Nemčija v dveh mesecih po tem, ko je bila uradno obveščena o tem sklepu, predloži naslednje podatke:

| (a) | skupni znesek pomoči, ki so ga prejeli upravičenci, zlasti:






  (i) | znesek neposrednih nepovratnih sredstev za naložbe in kapitalskih injekcij ter denarna protivrednost ugodnih posojil, s katerimi so se pokrili stroški storitev gasilske službe in stroški, pri katerih je upravljavec letališča upravičen do vračila v skladu s členom 8(3) zakona o varnosti letalstva LuftSiG; |
| --- | --- | --- |

(a)

skupni znesek pomoči, ki so ga prejeli upravičenci, zlasti:

(i)

znesek neposrednih nepovratnih sredstev za naložbe in kapitalskih injekcij ter denarna protivrednost ugodnih posojil, s katerimi so se pokrili stroški storitev gasilske službe in stroški, pri katerih je upravljavec letališča upravičen do vračila v skladu s členom 8(3) zakona o varnosti letalstva LuftSiG;

| (ii) | informacije o kreditni sposobnosti družb FGAZ/FZG ob izdaji 100-odstotnega jamstva in zagotovitvi posameznega posojila iz združenih denarnih sredstev z namenom, da se Komisiji omogoči določitev denarne protivrednosti jamstva in ugodnih pogojev posojil iz združenih denarnih sredstev v skladu z Obvestilom Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev in s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj z dne 12. decembra 2007 v tem zaporedju; |
| --- | --- |

(ii)

informacije o kreditni sposobnosti družb FGAZ/FZG ob izdaji 100-odstotnega jamstva in zagotovitvi posameznega posojila iz združenih denarnih sredstev z namenom, da se Komisiji omogoči določitev denarne protivrednosti jamstva in ugodnih pogojev posojil iz združenih denarnih sredstev v skladu z Obvestilom Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev in s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj z dne 12. decembra 2007 v tem zaporedju;

| (b) | skupni znesek (glavnica in obresti pri vračilu), ki ga vrne posamezni upravičenec; |
| --- | --- |

(b)

skupni znesek (glavnica in obresti pri vračilu), ki ga vrne posamezni upravičenec;

| (c) | natančen opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(c)

natančen opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (d) | dokazila, da so upravičenci prejeli zahtevek za vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(d)

dokazila, da so upravičenci prejeli zahtevek za vračilo pomoči.

2.   Nemčija obvešča Komisijo o napredku nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvajanje tega sklepa, dokler se pomoč iz člena 1 ne vrne v celoti. Na zahtevo Komisije takoj predloži informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Prav tako predloži podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih pri vračilu, ki so jih upravičenci že vrnili.

Člen 6

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 1. oktobra 2014

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  Z učinkom od 1. decembra 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Vsebina teh členov je ostala enaka. V tem sklepu je treba sklicevanja na člen 107 oziroma člen 108 PDEU po potrebi razumeti kot sklicevanja na člen 87 oziroma člen 88 Pogodbe ES. S PDEU so bile uvedene tudi nekatere spremembe terminologije, na primer besedo „Skupnost“ je zamenjala beseda „Unija“, besedno zvezo „skupni trg“ pa „notranji trg“. V tem sklepu se uporablja terminologija iz PDEU.

1

(2)  
  UL C 216, 21.7.2012, str. 56.

2

(3)  Dne 2. decembra 2008 je Hiltrud Breyer (Zeleni/Evropska svobodna zveza) Komisiji poslala pisno vprašanje E-6470/08 v zvezi s subvencijo, ki jo je zvezna dežela Porenje-Pfalška dodelila letališču Zweibrücken.

3

(4)  
  UL C 216, 21.7.2012, str. 56.

4

(5)  Sporočilo Komisije – Smernice o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom (UL C 99, 4.4.2014, str. 3).

5

(6)  Uporaba členov 92 in 93 Pogodbe ES ter člena 61 Sporazuma EGP za državne pomoči v letalskem sektorju (UL C 350, 10.12.1994, str. 5).

6

(7)  Smernice Skupnosti o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč (UL C 312, 9.12.2005, str. 1).

7

(8)  
  UL C 113, 15.4.2014, str. 30.

8

(9)  Uredba št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (UL 17, 6.10.1958, str. 385/58).

9

(10)  Odločba Komisije z dne 22. decembra 1993 – K (93) 3964/6 – Konver I – in Odločba Komisije z dne 21. decembra 1995 – K (95) 3208 – Konver II. V primeru zvezne dežele Porenje-Pfalška so preusmeritveni projekti vključevali projekt „vojaško vzletišče Zweibrücken“. Sredstva Unije so znašala 9 milijonov EUR.

10

(11)  http://www.flughafen-zweibruecken.de/de/wir-ueber-uns-de/daten-und-fakten-de.

11

(12)  Vse razdalje so v cestnih kilometrih, izmerjenih na podlagi najhitrejše proge. Vir: maps.google.com, dostop 25. junija 2014.

12

(13)  Desel Consulting und Airport Research Center GmbH, „Fluggast- und Flugbewegungsprognose für den Flughafen Zweibrücken bis zum Jahr 2025“, Gutachten im Auftrag der Flughafen Zweibrücken GmbH, september 2009, str. 56.

13

(*1)  Velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti.

*1

(14)  Združeni zadevi T-443/08 in T-455/08, Mitteldeutsche Flughafen AG in Flughafen Leipzig Halle GmbH proti Komisiji (v nadaljnjem besedilu: „sodba v zadevi letališče Leipzig/Halle“), ZOdl. 2011, str. II-1311, zlasti točki 93 in 94; potrjena z zadevo C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig-Halle proti Komisiji, ZOdl. 2012, ECLI:EU:C2012:821.

14

(15)  Odločba Komisije 2005/842/ES z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL L 312, 29.11.2005, str. 67).

15

(16)  Sklep Komisije 2012/21/EU z dne 20. decembra 2011 o uporabi člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL L 7, 11.1.2012, str. 3).

16

(17)  Sporočilo Komisije Okvir Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve (2011) (UL C 8, 11.1.2012, str. 15).

17

(18)  Sporočilo Komisije: Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (2004) (UL C 244, 1.10.2004, str. 2).

18

(19)  Sporočilo Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj z dne 12. decembra 2007 (UL C 14, 19.1.2008, str. 6).

19

(20)  Obvestilo Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (UL C 155, 20.6.2008, str. 10).

20

(21)  Predloženo kot Priloga 8 k dopisu Nemčije z dne 27. januarja 2011.

21

(22)  Prof. Dr. Heuer und Prof. Dr. Klophaus, unter Mitarbeit von Dr. Berster und Wilken, Deutsches Zentrum für Luft – und Raumfahrt, januar 2006, „Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Zweibrücken“, str. 146; Desel Consulting und Airport Research Center GmbH, „Fluggast- und Flugbewegungsprognose für den Flughafen Zweibrücken bis zum Jahr 2025“, Gutachten im Auftrag der Flughafen Zweibrücken GmbH, september 2009, str. 85.

22

(23)  Pogodba o letaliških storitvah med letalskim prevoznikom Ryanair in družbo FZG z dne 22. septembra 2008, oddelek 3.

23

(24)  Poročilo družbe Oxera, „Kako naj bi se sporazumi z družbo AMS obravnavali v okviru analize donosnosti pri preskusu udeleženca v tržnem gospodarstvu?“, pripravljeno za letalskega prevoznika Ryanair, 17. januarja 2014.

24

(25)  Poročilo družbe Oxera, „Kako naj bi se sporazumi z družbo AMS obravnavali v okviru analize donosnosti pri preskusu udeleženca v tržnem gospodarstvu? – Praktična uporaba“, pripravljeno za letalskega prevoznika Ryanair, 31. januarja 2014.

25

(26)  Zadeva C-35/96, Komisija proti Italiji, Recueil 1998, str. I-3851; zadeva C-41/90, Höfner in Elser, Recueil 1991, str. I-1979; zadeva C-244/94, Fédération Francaise des Sociétés d'Assurances proti Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, Recueil 1995, str. I-4013; zadeva C-55/96, Job Centre, Recueil 1997, str. I-7119.

26

(27)  Zadeva C-118/85, Komisija proti Italiji, Recueil 1987, str. 2599; zadeva C-35/96, Komisija proti Italiji, Recueil 1998, str. I-3851.

27

(28)  Sodba v zadevi letališče Leipzig/Halle, zlasti točki 93 in 94, ki je bila potrjena z zadevo C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig-Halle proti Komisiji, ZOdl. 2012, ECLI:EU:C:2012:821; glej tudi zadevo T-128/89, Aéroports de Paris proti Komisiji, Recueil 2000, str. II-3929, ki je bila potrjena z zadevama C-82/01P, Aéroports de Paris proti Komisiji, Recueil 2002, str. I-9297 in T-196/04, Ryanair proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-3643.

28

(29)  Združeni zadevi C-159/91 in C-160/91, Poucet proti AGV in Pistre proti Cancave, Recueil 1993, str. I-637.

29

(30)  Sodba v zadevi letališče Leipzig/Halle, točki 42 in 43.

30

(31)  Zadeva C-170/83, Hydrotherm, Recueil 1984, str. I-2999, točka 11. Glej tudi zadevo T-137/02, Pollmeier Malchow proti Komisiji, Recueil 2004, str. II-3541, točka 50.

31

(32)  Skupno izvajanje gospodarske dejavnosti se običajno ocenjuje z analiziranjem obstoja funkcionalnih, gospodarskih in strukturnih povezav med subjekti. Glej na primer zadevo C-480/09 P, AceaElectrabel Produzione SpA proti Komisiji, ZOdl. 2010, str. I-13355, točke 47–55; in zadevo C-222/04, Ministero dell'Economia e delle Finanze proti Cassa di Risparmio di Firenze SpA in drugim, ZOdl. 2006, str. I-289, točka 112.

32

(33)  Zadeva C-480/09 P, AceaElectrabel Produzione SpA proti Komisiji, ZOdl. 2010, str. I-13355, točke 47–55; zadeva C-222/04, Cassa di Risparmio de Firenze SpA in drugi, ZOdl. 2006, str. I-289, točka 112.

33

(34)  Sodba v zadevi letališče Leipzig/Halle, točka 95. Glej smiselno tudi zadevo C-205/03 P, FENIN proti Komisiji, ZOdl. 2006, str. I-6295, točka 26.

34

(35)  Glej zapisnik nadzornega sveta družbe FGAZ z dne 2. oktobra 2006, v katerem je navedeno, da letališče prejema plačilo za storitve, ki jih zagotavlja vojaškim uporabnikom.

35

(36)  Zadeva C-364/92, SAT Fluggesellschaft proti Eurocontrol, Recueil 1994, str. I-43.

36

(37)  Zadeva C-118/85, Komisija proti Italiji, Recueil 1987, str. 2599, točki 7 in 8, in zadeva C-30/87, Bodson/Pompes funèbres des régions libérées, Recueil 1988, str. 2479, točka 18.

37

(38)  Zadeva C-343/95, Cali & Figli proti Servizi ecologici porto di Genova, Recueil 1997, str. I-1547; Odločba Komisije N 309/02 z dne 19. marca 2003; Odločba Komisije N 438/02 z dne 16. oktobra 2002, Subvencije belgijskim pristaniškim upravam za izvrševanje nalog javne oblasti (UL C 284, 21.11.2002).

38

(39)  Odločba Komisije N 309/02 z dne 19. marca 2003.

39

(40)  Glej zlasti zadevo C-364/92, SAT Fluggesellschaft proti Eurocontrol, Recueil 1994, str. I-43, točka 30, in zadevo C-113/07 P, Selex Sistemi Integrati proti Komisiji, ZOdl. 2009, str. I-2207, točka 71.

40

(41)  Glej med drugim zadevo C-172/03, Wolfgang Heiser proti Finanzamt Innsbruck, ZOdl. 2005, str. I-1627, točka 36, in navedeno sodno prakso.

41

(42)  Sklep Komisije z dne 20. februarja 2014 o državni pomoči SA.35847 (2012/N) – Češka republika – Letališče Ostrava, še neobjavljen v UL, uvodna izjava 16.

42

(43)  Letališča Zweibrücken ni navedeno v publikaciji o vojaških letalskih informacijah „Military Aeronautical Information Publication Germany“ (MIL AIP Germany), ki vsebuje seznam vseh vojaških letališč v Nemčiji.

43

(44)  Zadeva C-482/99, Francija proti Komisiji („Stardust Marine“), Recueil 2002, str. I-4397.

44

(45)  Združeni zadevi T-267/08 in T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, ZOdl. 2011, ECLI:EU:T:2011:209, točka 108.

45

(46)  Zadeva C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) in drugi proti La Poste in drugim, Recueil 1996, str. I-3547, točka 60, in zadeva C-342/96, Kraljevina Španija proti Komisiji Evropskih skupnosti, Recueil 1999, str. I-2459, točka 41.

46

(47)  Zadeva 173/73, Italijanska republika proti Komisiji Evropskih skupnosti, Recueil 1974, str. 709, točka 13.

47

(48)  Zadeva C-482/99, Francija proti Komisiji („Stardust Marine“), Recueil 2002, str. I-4397, točka 69.

48

(49)  Zadeva C-305/89, Italija proti Komisiji („Alfa Romeo“), Recueil 1991, str. I-1603, točka 23; zadeva T-296/97, Alitalia proti Komisiji, Recueil 2000, str. II-03871, točka 84.

49

(50)  Zadeva 40/85, Belgija proti Komisiji, Recueil 1986, str. I-2321.

50

(51)  Zadeva Stardust Marine, točka 71.

51

(52)  Zadeva C-124/10P, Evropska komisija proti Électricité de France (EDF), ZOdl. 2012, ECLI:EU:C:2012:318, točka 85.

52

(53)  Glej opombo 22.

53

(54)  Zadeva T-214/95, Het Vlaamse Gewest proti Komisiji, Recueil 1998, str. II-717.

54

(55)  
  Vorlage für den Ministerrat, Gemeinsame Kabinettssitzung der Regierung des Saarlandes und der Landesregierung von Rheinland-Pfalz am 27. Mai 2003
  , Ministerium für Wirtschaft, Verkehr, Landwirtschaft und Weinbau, 15. maj 2003.

55

Vorlage für den Ministerrat, Gemeinsame Kabinettssitzung der Regierung des Saarlandes und der Landesregierung von Rheinland-Pfalz am 27. Mai 2003

(56)  
  Einschätzung der rheinland–pfälzischen Innenministeriums, 15. maj 2003.

56

Einschätzung der rheinland–pfälzischen Innenministeriums

(57)  Zadeva T-109/01, Fleuren Compost proti Komisiji, Recueil 2004, str. II-127.

57

(58)  
  UL C 119, 22.5.2002, str. 22.

58

(59)  Točka 173 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

59

(60)  Točka 172 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

60

(61)  Točka 25(v) smernic za letalski sektor iz leta 2014.

61

(62)  Izražene v dobičku pred obrestmi, davki in amortizacijo.

62

(63)  Desel Consulting und Airport Research Center GmbH, „Fluggast- und Flugbewegungsprognose für den Flughafen Zweibrücken bis zum Jahr 2025“, Gutachten im Auftrag der Flughafen Zweibrücken GmbH, september 2009; Intraplan Consult GmbH, „Luftverkehrsprognose Flughafen Saarbrücken – Vorgehensweise und Ergebnisse“, oktober 2010.

63

(64)  Sklep Komisije z dne 1. oktobra 2014 o državni pomoči SA.26190 – Nemčija – Letališče Saarbrücken, še neobjavljen v Uradnem listu.

64

(65)  Komisija po navedbah letalskega prevoznika TUIFly ugotavlja, da njegova odločitev, da zapusti letališče Saarbrücken in se preseli na letališče Zweibrücken, izhaja iz varnostnih razlogov, povezanih z vzletno-pristajalno stezo letališča Saarbrücken. Po drugi strani je Nemčija v okviru formalnega postopka preiskave v zadevi SA.26190 trdila, da odločitev letalskih prevoznikov, da zapustijo letališče Saarbrücken zaradi njegove infrastrukture, niso upravičene. Komisija ne more ugibati, kateri so natančni razlogi za preselitev letalskega prevoznika TUIFly z letališča Saarbrücken na letališče Zweibrücken.

65

(66)  Letališče Leipzig/Halle je na primer konkuriralo letališču Vatry (Francija) za vzpostavitev evropskega vozlišča DHL. Glej sodbo v zadevi letališče Leipzig/Halle, točka 93.

66

(67)  Odziv letališča Liege na javno posvetovanje o smernicah za letalski sektor iz leta 2014.

67

(68)  Desel Consulting und Airport Research Center GmbH, „Fluggast- und Flugbewegungsprognose für den Flughafen Zweibrücken bis zum Jahr 2025“, Gutachten im Auftrag der Flughafen Zweibrücken GmbH, september 2009.

68

(69)  Sklep Komisije z dne 1. oktobra 2014 o državni pomoči SA.26190 – Nemčija – Letališče Saarbrücken, še neobjavljen v Uradnem listu.

69

(70)  
  UL C 297, 29.11.2005.

70

(71)  Smernice za letalski sektor iz leta 2005, točka 66. Glej tudi člen 4 Odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005.

71

(72)  Glej Sklep N 381/04 – Francija – Projekt telekomunikacijskega omrežja s hitrim prenosom v departmaju Pyrénées-Atlantiques (DORSAL) (UL C 162, 2.7.2005, str. 5).

72

(73)  Glej smernice za letalski sektor iz leta 2014, točka 72.

73

(74)  Točka 72 smernic za letalski sektor iz leta 2014. Glej tudi točko 34 smernic za letalski sektor iz leta 2005.

74

(75)  Glej tudi zadevo T-79/10 Colt Télécommunications France proti Komisiji, ZOdl. 2013, ECLI:EU:T:2013:463, točke 150, 151, 154, 158, in 166.

75

(76)  Glej prejšnjo opombo, točki 92 in 119.

76

(77)  Informacije, ki jih je Nemčija predložila 27. januarja 2011, str. 17: „Aus der Aufstufung des Flughafens [vom Verkehrslandeplatz zum Verkehrsflughafen] folgt des Weiteren eine Betriebspflicht des Flughafens“.

77

(78)  V skladu s točko 137 smernic za letalski sektor iz leta 2014 se za pomoč za tekoče poslovanje, dodeljeno v preteklosti, ne uporabljajo vsi pogoji iz oddelka 5.1.

78

(79)  Točke 137, 113 in 114 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

79

(80)  Točki 137 in 116 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

80

(81)  Točki 137 in 124 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

81

(82)  Točki 137 in 125 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

82

(83)  Točki 137 in 131 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

83

(84)  Zadeva C-482/99, Francija proti Komisiji („Stardust Marine“), Recueil 2002, str. I-4397.

84

(85)  Združeni zadevi T-267/08 in T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, ZOdl. 2011, ECLI:EU:T:2011:209, točka 108.

85

(86)  Direktiva Komisije 2006/111/ES z dne 16. novembra 2006 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij (UL L 318, 17.11.2006, str. 17).

86

(87)  Učinek združevanja denarnih sredstev je precej podoben 100-odstotnemu jamstvu, zagotovljenemu družbama FGAZ/FZG, ne da bi se jima zaračunala premija ali zahtevalo zavarovanje. Zvezna dežela tvega, da družbi FGAZ/FZG ne bosta izpolnili obveznosti in da ne bo prejela nadomestnega plačila v zameno.

87

(88)  Zadeva Stardust Marine, točka 51 in naslednje.

88

Stardust Marine

(89)  Glej na primer Sklep Komisije C 41/2005, Madžarski nasedli stroški (UL C 324, 21.12.2005, str. 12) in nadaljnje sklice.

89

(90)  Zadeva Stardust Marine, točka 51 in naslednje.

90

Stardust Marine

(91)  Glej prejšnjo opombo.

91

(92)  Med sestankom se je letalski prevoznik Ryanair ponudil, da ohrani ruto med letališčema v Londonu in Zweibrücknu pozimi „za [...] EUR“, in da lahko z letališča Zweibrücken začne opravljati zračni prevoz na dveh novih rutah (Barcelona in Alicante) „za [...] EUR“.

92

(93)  Zadeva T-196/04, Ryanair proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-3643, točka 59.

93

(94)  Glej Sklep Komisije 2011/60/EU z dne 27. januarja 2010 o državni pomoči C12/08 (ex NN 74/07) – Slovaška – Sporazum med letališčem Bratislava in družbo Ryanair (UL L 27, 1.2.2011, str. 24).

94

(95)  Glej http://corporate.ryanair.com/investors/biographies/, dostop 23. junija 2014.

95

(96)  Delež zasedenosti ali koeficient zasedenosti je opredeljen kot delež sedežev, zapolnjenih na zrakoplovu, ki leti na zadevni ruti.

96

(97)  Glej tudi točko 53 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

97

(98)  Glej točki 59 in 61 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

98

(99)  Glej opombo 94.

99

(100)  [...]

100

(101)  [...]

101

(102)  [...]

102

(103)  Mnenje generalnega pravobranilca v zadevi C-284/12, Lufthansa proti Flughafen Frankfurt-Hahn, ZOdl. 2013, še neobjavljeno, točka 50.

103

(104)  Glej prejšnjo opombo (notranje opombe so izpuščene). Glej prejšnjo opombo, točki 51 in 52.

104

(105)  Zadeva 730/79, Philip Morris Holland BV proti Komisiji Evropskih skupnosti, Recueil 1980, str. 267, točka 11 in združene zadeve T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 do 607/97, T-1/98, T-3/98 do T-6/98 in T-23/98, Alzetta Mauro in drugi proti Komisiji Evropskih skupnosti, Recueil 2000, str. II-2325, točka 80.

105

(106)  Zadeva 730/79, Philip Morris Holland BV proti Komisiji Evropskih skupnosti, Recueil 1980, str. 2671, točki 11 in 12, ter zadeva T-214/95, Het Vlaamse Gewest (Flamska regija) proti Komisiji Evropskih skupnosti, Recueil 1998, str. II-717, točke 48–50.

106

(107)  Uredba Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov (UL L 240, 24.8.1992, str. 1), Uredba Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti (UL L 240, 24.8.1992, str. 8) in Uredba Sveta (EGS) št. 2409/92 z dne 23. julija 1992 o prevozninah in tarifah za zračni prevoz (UL L 240, 24.8.1992, str. 15).

107

(108)  Zadeva C-305/89, Italija proti Komisiji, Recueil 1991, str. I-1603, točka 26.

108

(109)  Glej zlasti zadevo C-364/90, Italija proti Komisiji, Recueil 1993, str. I-2097, točka 20.

109

(110)  Smernice za letalski sektor iz leta 2014, točka 174.

110

(111)  Smernice za letalski sektor iz leta 2005, točka 79(e).

111

(112)  Zadeva C-70/72, Komisija proti Nemčiji, Recueil 1973, str. 813, točka 13.

112

(113)  Združeni zadevi C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Španija proti Komisiji, Recueil 1994, str. I-4103, točka 75.

113

(114)  Zadeva C-75/97, Belgija proti Komisiji, Recueil 1999, str. I-3671, točki 64 in 65.

114

(115)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

115

(116)  Zneski, ki jih morata družbi FGAZ/FZG vrniti, se izračunajo na podlagi formule iz člena 3 in se v tej fazi ne morejo določiti približno.

116

(117)  Ker imajo letalski prevozniki v zadevnem obdobju pomoč stalno na voljo, je po mnenju Komisije sprejemljivo, da se za datum, od katerega se izračunajo obresti pri vračilu, določi zadnji dan obdobja, za katerega je bil izračunan znesek pomoči (na primer 31. december, če je to obdobje koledarsko leto, ali 31. oktober, če se to obdobje začne 1. januarja in se konča 31. oktobra). Komisija tako s tem, ko izbere zadnji dan zadevnega obdobja, sprejme pristop, ki je za upravičence najugodnejši.

117

(118)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

118

---

| 10.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/132 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/132

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/153

z dne 2. julija 2015

o državni pomoči SA.31883 – 2015/N, 2011/C, ki jo je Avstrija izvajala in jo namerava izvajati še naprej za ÖVAG in Volksbanken Verbund, in spremembi Sklepa 2013/298/EU

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 4635)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Komisija je 9. decembra 2008 (2) (v nadaljnjem besedilu: odločba iz leta 2008) odobrila avstrijski program pomoči bančnemu sektorju, ki je bil nato podaljšan štirikrat (3) in se je zaključil 30. junija 2011. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 9. decembra 2008 (2) (v nadaljnjem besedilu: odločba iz leta 2008) odobrila avstrijski program pomoči bančnemu sektorju, ki je bil nato podaljšan štirikrat (3) in se je zaključil 30. junija 2011.

2

3

| (2) | Družba Österreichische Volksbanken AG (v nadaljnjem besedilu: družba ÖVAG) je aprila 2009 na podlagi avstrijskega programa pomoči prejela 1 milijardo EUR svežega kapitala. Poleg tega je družba ÖVAG na podlagi navedenega programa izdala tri tržne dolžniške instrumente z državnim jamstvom, pri čemer je vsak znašal 1 milijardo EUR, izdani pa so bili 9. februarja, 18. marca oziroma 14. septembra 2009. Avstrija je navedene ukrepe pomoči odobrila ob predpostavki, da je družba ÖVAG trdna finančna institucija, in 29. septembra 2009 predložila načrt za uspešno poslovanje družbe. |
| --- | --- |

(2)

Družba Österreichische Volksbanken AG (v nadaljnjem besedilu: družba ÖVAG) je aprila 2009 na podlagi avstrijskega programa pomoči prejela 1 milijardo EUR svežega kapitala. Poleg tega je družba ÖVAG na podlagi navedenega programa izdala tri tržne dolžniške instrumente z državnim jamstvom, pri čemer je vsak znašal 1 milijardo EUR, izdani pa so bili 9. februarja, 18. marca oziroma 14. septembra 2009. Avstrija je navedene ukrepe pomoči odobrila ob predpostavki, da je družba ÖVAG trdna finančna institucija, in 29. septembra 2009 predložila načrt za uspešno poslovanje družbe.

| (3) | Komisija je na podlagi nadaljnje analize sklenila, da uporaba meril iz Priloge k Sporočilu Komisije o dokapitalizaciji finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence (4) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o dokapitalizaciji) kaže, da banke v času dokapitalizacije ni bilo mogoče šteti za zdravo v smislu navedenega sporočila. Avstrija je vztrajala, da je bila banka zdrava, vendar je 2. novembra 2010 predložila načrt prestrukturiranja za družbo ÖVAG. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je na podlagi nadaljnje analize sklenila, da uporaba meril iz Priloge k Sporočilu Komisije o dokapitalizaciji finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence (4) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o dokapitalizaciji) kaže, da banke v času dokapitalizacije ni bilo mogoče šteti za zdravo v smislu navedenega sporočila. Avstrija je vztrajala, da je bila banka zdrava, vendar je 2. novembra 2010 predložila načrt prestrukturiranja za družbo ÖVAG.

4

| (4) | Komisija je z dopisom z dne 9. decembra 2011 (5) Avstriji sporočila, da bo začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) glede dokapitalizacije v višini 1 milijarde EUR in jamstva v višini 3 milijard EUR, ki ga je Avstrija dodelila družbi ÖVAG, ter zahtevala, da Avstrija predloži spremenjen načrt prestrukturiranja; Avstrija je končno različico načrta prestrukturiranja predložila 4. septembra 2012 (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja iz leta 2012). |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z dopisom z dne 9. decembra 2011 (5) Avstriji sporočila, da bo začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) glede dokapitalizacije v višini 1 milijarde EUR in jamstva v višini 3 milijard EUR, ki ga je Avstrija dodelila družbi ÖVAG, ter zahtevala, da Avstrija predloži spremenjen načrt prestrukturiranja; Avstrija je končno različico načrta prestrukturiranja predložila 4. septembra 2012 (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja iz leta 2012).

5

| (5) | Komisija je 19. septembra 2012 zaključila formalni postopek preiskave s sprejetjem sklepa o združljivi pomoči za prestrukturiranje v zvezi z družbo ÖVAG (v nadaljnjem besedilu: sklep iz leta 2012) (6), vključno z ukrepi iz uvodne izjave 2 zgoraj in kapitalskim vložkom države v višini 250 milijonov EUR v obliki navadnih delnic in jamstva za sredstva z učinkom povečanja kapitala za 100 milijonov EUR. Navedeni sklep je temeljil na načrtu prestrukturiranja iz leta 2012 in zavezah iz Priloge k sklepu iz leta 2012 (v nadaljnjem besedilu: zaveze iz leta 2012). |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 19. septembra 2012 zaključila formalni postopek preiskave s sprejetjem sklepa o združljivi pomoči za prestrukturiranje v zvezi z družbo ÖVAG (v nadaljnjem besedilu: sklep iz leta 2012) (6), vključno z ukrepi iz uvodne izjave 2 zgoraj in kapitalskim vložkom države v višini 250 milijonov EUR v obliki navadnih delnic in jamstva za sredstva z učinkom povečanja kapitala za 100 milijonov EUR. Navedeni sklep je temeljil na načrtu prestrukturiranja iz leta 2012 in zavezah iz Priloge k sklepu iz leta 2012 (v nadaljnjem besedilu: zaveze iz leta 2012).

6

| (6) | Sklep iz leta 2012 je temeljil na načrtu preoblikovanja skupine Volksbanken-Verbund v Avstriji v združenje s skupno odgovornostjo (Haftungsgemeinschaft). Skupina je obsegala 51 neodvisnih bank Volksbank (v nadaljnjem besedilu: primarne banke) in družbo ÖVAG. Primarne banke so imele do družbe ÖVAG le omejeno odgovornost, družba ÖVAG pa je imela do skupine Volksbanken-Verbund polno odgovornost (7). |
| --- | --- |

(6)

Sklep iz leta 2012 je temeljil na načrtu preoblikovanja skupine Volksbanken-Verbund v Avstriji v združenje s skupno odgovornostjo (Haftungsgemeinschaft). Skupina je obsegala 51 neodvisnih bank Volksbank (v nadaljnjem besedilu: primarne banke) in družbo ÖVAG. Primarne banke so imele do družbe ÖVAG le omejeno odgovornost, družba ÖVAG pa je imela do skupine Volksbanken-Verbund polno odgovornost (7).

Haftungsgemeinschaft

7

| (7) | Rezultati celovite ocene, ki sta jo izvedla Evropska centralna banka in Evropski bančni organ (v nadaljnjem besedilu: celovita ocena ECB/EBA), so 26. oktobra 2014 pokazali kapitalski primanjkljaj navadnega lastniškega temeljnega kapitala v osnovnem in negativnem scenariju na ravni skupine Volksbanken-Verbund, vključno z družbo ÖVAG. |
| --- | --- |

(7)

Rezultati celovite ocene, ki sta jo izvedla Evropska centralna banka in Evropski bančni organ (v nadaljnjem besedilu: celovita ocena ECB/EBA), so 26. oktobra 2014 pokazali kapitalski primanjkljaj navadnega lastniškega temeljnega kapitala v osnovnem in negativnem scenariju na ravni skupine Volksbanken-Verbund, vključno z družbo ÖVAG.

| (8) | Avstrijski organi so javno objavili, da skupini Volksbanken-Verbund ne bodo zagotovili nobene dodatne pomoči. Ukrepi, ki jih je skupina Volksbanken-Verbund takrat opredelila za pokritje kapitalskega primanjkljaja (zlasti prodaja hčerinskih družb stranskega segmenta in nadaljnje zmanjšanje tveganju prilagojene aktive), sami po sebi ne bi zadoščali za pokritje kapitalskega primanjkljaja v časovnem okviru, ki ga zahteva enotni mehanizem nadzora. |
| --- | --- |

(8)

Avstrijski organi so javno objavili, da skupini Volksbanken-Verbund ne bodo zagotovili nobene dodatne pomoči. Ukrepi, ki jih je skupina Volksbanken-Verbund takrat opredelila za pokritje kapitalskega primanjkljaja (zlasti prodaja hčerinskih družb stranskega segmenta in nadaljnje zmanjšanje tveganju prilagojene aktive), sami po sebi ne bi zadoščali za pokritje kapitalskega primanjkljaja v časovnem okviru, ki ga zahteva enotni mehanizem nadzora.

| (9) | Družba ÖVAG je 23. decembra 2014 sklicala izredno skupščino delničarjev, na kateri se je odločilo, da se bodo sprejeli koraki, potrebni za likvidacijo družbe ÖVAG (Abbaugesellschaft), ob soglasju nacionalnih regulatorjev, enotnega mehanizma nadzora in Komisije. Temeljne funkcije družbe ÖVAG kot osrednje organizacije skupine Volksbanken-Verbund bi se prenesle na eno od primarnih bank v okviru novega načrta prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu: novi načrt prestrukturiranja) za skupino Volksbanken-Verbund, ki je vključeval sistem polne solidarne odgovornosti. |
| --- | --- |

(9)

Družba ÖVAG je 23. decembra 2014 sklicala izredno skupščino delničarjev, na kateri se je odločilo, da se bodo sprejeli koraki, potrebni za likvidacijo družbe ÖVAG (Abbaugesellschaft), ob soglasju nacionalnih regulatorjev, enotnega mehanizma nadzora in Komisije. Temeljne funkcije družbe ÖVAG kot osrednje organizacije skupine Volksbanken-Verbund bi se prenesle na eno od primarnih bank v okviru novega načrta prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu: novi načrt prestrukturiranja) za skupino Volksbanken-Verbund, ki je vključeval sistem polne solidarne odgovornosti.

Abbaugesellschaft

| (10) | Novi načrt prestrukturiranja predstavlja temeljito spremembo načrta prestrukturiranja iz leta 2012, zaradi česar je potrebna sprememba sklepa Komisije. |
| --- | --- |

(10)

Novi načrt prestrukturiranja predstavlja temeljito spremembo načrta prestrukturiranja iz leta 2012, zaradi česar je potrebna sprememba sklepa Komisije.

| (11) | Komisija, avstrijski organi, enotni mehanizem nadzora, družba ÖVAG in skupina Volksbanken-Verbund so v obdobju od oktobra 2014 do junija 2015 razpravljali o novem načrtu prestrukturiranja v vrsti telefonskih pogovorov in pisni korespondenci. Komisija se je s predstavniki družbe ÖVAG in Avstrije srečala 18. decembra 2014, s predstavniki skupine Volksbanken-Verbund pa 7. maja 2015. |
| --- | --- |

(11)

Komisija, avstrijski organi, enotni mehanizem nadzora, družba ÖVAG in skupina Volksbanken-Verbund so v obdobju od oktobra 2014 do junija 2015 razpravljali o novem načrtu prestrukturiranja v vrsti telefonskih pogovorov in pisni korespondenci. Komisija se je s predstavniki družbe ÖVAG in Avstrije srečala 18. decembra 2014, s predstavniki skupine Volksbanken-Verbund pa 7. maja 2015.

| (12) | Skupščina delničarjev družbe ÖVAG je 28. maja 2015 odobrila prenos temeljnih funkcij družbe na banko Volksbank Wien-Baden (v nadaljnjem besedilu: banka VBWB) in ustanovitev enote za likvidacijo za preostale funkcije v skladu z oddelkom 162 avstrijskega zakona o sanaciji in reševanju bank (Bundesgesetz über die Sanierung und Abwicklung von Banken, v nadaljnjem besedilu: zakon BaSAG). |
| --- | --- |

(12)

Skupščina delničarjev družbe ÖVAG je 28. maja 2015 odobrila prenos temeljnih funkcij družbe na banko Volksbank Wien-Baden (v nadaljnjem besedilu: banka VBWB) in ustanovitev enote za likvidacijo za preostale funkcije v skladu z oddelkom 162 avstrijskega zakona o sanaciji in reševanju bank (Bundesgesetz über die Sanierung und Abwicklung von Banken, v nadaljnjem besedilu: zakon BaSAG).

Bundesgesetz über die Sanierung und Abwicklung von Banken

| (13) | Skupščina delničarjev banke VBWB je 29. maja 2015 odobrila prenos temeljnih funkcij družbe ÖVAG in povečanje kapitala za 113 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(13)

Skupščina delničarjev banke VBWB je 29. maja 2015 odobrila prenos temeljnih funkcij družbe ÖVAG in povečanje kapitala za 113 milijonov EUR.

| (14) | Na isti datum so primarne banke, ki so predstavljale 97,83 % tveganju prilagojene aktive skupine Volksbanken-Verbund, podpisale sporazum o združenju bank (Verbundvertrag) in sporazum o sodelovanju (Zusammenarbeitsvertrag). |
| --- | --- |

(14)

Na isti datum so primarne banke, ki so predstavljale 97,83 % tveganju prilagojene aktive skupine Volksbanken-Verbund, podpisale sporazum o združenju bank (Verbundvertrag) in sporazum o sodelovanju (Zusammenarbeitsvertrag).

Verbundvertrag

Zusammenarbeitsvertrag

| (15) | Skupina Volksbanken-Verbund je končno različico novega načrta prestrukturiranja predložila 23. junija 2015. |
| --- | --- |

(15)

Skupina Volksbanken-Verbund je končno različico novega načrta prestrukturiranja predložila 23. junija 2015.

| (16) | Avstrija je 25. junija 2015 predložila zaveze, ki so navedene v Prilogi k temu sklepu. |
| --- | --- |

(16)

Avstrija je 25. junija 2015 predložila zaveze, ki so navedene v Prilogi k temu sklepu.

| (17) | Komisija je ta sklep sprejela na podlagi svojih pristojnosti na področju državnih pomoči, zato ne posega v nobene obveznosti nadzora koncentracij, ki bi morda veljale za različne stranke v poslih. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je ta sklep sprejela na podlagi svojih pristojnosti na področju državnih pomoči, zato ne posega v nobene obveznosti nadzora koncentracij, ki bi morda veljale za različne stranke v poslih.

2.   PODROBEN OPIS PRETEKLIH IN PRIHODNJIH UKREPOV

PODROBEN OPIS PRETEKLIH IN PRIHODNJIH UKREPOV

2.1   PREJEMNICA POMOČI IN NJENE TEŽAVE

| (18) | Skupina Volksbanken-Verbund trenutno obsega (i) 51 pravno neodvisnih primarnih bank – 41 regionalnih zadružnih bank, 5 posebnih bank, 4 kreditne zadruge in 1 stanovanjsko zadrugo (Bausparkasse), (ii) osrednjo organizacijo ÖVAG in (iii) shemo zavarovanja zajamčenih vlog, Volksbank Haftungsgenossenschaft eG. Družba ÖVAG je osrednja organizacija skupine Volksbanken-Verbund in kot takšna zagotavlja storitve za primarne banke v obliki dejavnosti centraliziranega upravljanja in upravljanja likvidnosti. Primarne banke so manjše banke (z bilančno vsoto med 65 milijonov EUR in 3 600 milijonov EUR), ki v glavnem zagotavljajo storitve lokalnim in regionalnim zasebnim in podjetniškim strankam. |
| --- | --- |

(18)

Skupina Volksbanken-Verbund trenutno obsega (i) 51 pravno neodvisnih primarnih bank – 41 regionalnih zadružnih bank, 5 posebnih bank, 4 kreditne zadruge in 1 stanovanjsko zadrugo (Bausparkasse), (ii) osrednjo organizacijo ÖVAG in (iii) shemo zavarovanja zajamčenih vlog, Volksbank Haftungsgenossenschaft eG. Družba ÖVAG je osrednja organizacija skupine Volksbanken-Verbund in kot takšna zagotavlja storitve za primarne banke v obliki dejavnosti centraliziranega upravljanja in upravljanja likvidnosti. Primarne banke so manjše banke (z bilančno vsoto med 65 milijonov EUR in 3 600 milijonov EUR), ki v glavnem zagotavljajo storitve lokalnim in regionalnim zasebnim in podjetniškim strankam.

| (19) | Tržni delež skupine Volksbanken-Verbund v Avstriji je približno 6-odstoten, s skupno 900 000 zasebnimi strankami in 80 000 poslovnimi strankami. Primarne banke imajo več kot 500 podružnic in zaposlujejo 4 900 oseb. Skupni obseg predujmov strankam znaša približno 30 milijard EUR in skupni obseg obveznosti do strank znaša približno 27 milijard EUR. |
| --- | --- |

(19)

Tržni delež skupine Volksbanken-Verbund v Avstriji je približno 6-odstoten, s skupno 900 000 zasebnimi strankami in 80 000 poslovnimi strankami. Primarne banke imajo več kot 500 podružnic in zaposlujejo 4 900 oseb. Skupni obseg predujmov strankam znaša približno 30 milijard EUR in skupni obseg obveznosti do strank znaša približno 27 milijard EUR.

| (20) | Člane skupine Volksbanken-Verbund zavezuje sporazum o združenju, ki določa skupno odgovornost in prenos likvidnosti. Osrednja organizacija, ÖVAG, ima na podlagi sedanjega sistema neomejeno odgovornost do primarnih bank, odgovornost primarnih bank do osrednje organizacije pa je omejena v tolikšni meri, da delež lastniškega kapitala primarne banke ne sme biti nižji od minimalnih zakonskih zahtev. |
| --- | --- |

(20)

Člane skupine Volksbanken-Verbund zavezuje sporazum o združenju, ki določa skupno odgovornost in prenos likvidnosti. Osrednja organizacija, ÖVAG, ima na podlagi sedanjega sistema neomejeno odgovornost do primarnih bank, odgovornost primarnih bank do osrednje organizacije pa je omejena v tolikšni meri, da delež lastniškega kapitala primarne banke ne sme biti nižji od minimalnih zakonskih zahtev.

| (21) | Primarne banke imajo prek svojega finančnega holdinga Volksbanken Holding trenutno v lasti 51,6 % družbe ÖVAG. Avstrija ima v lasti 43,3 % družbe ÖVAG. Večji delničarki sta še banka DZ Bank AG (3,8 %) in banka Raiffeisen Zentralbank (0,9 %), preostalega 0,4 % pa je v lasti drugih strani. |
| --- | --- |

(21)

Primarne banke imajo prek svojega finančnega holdinga Volksbanken Holding trenutno v lasti 51,6 % družbe ÖVAG. Avstrija ima v lasti 43,3 % družbe ÖVAG. Večji delničarki sta še banka DZ Bank AG (3,8 %) in banka Raiffeisen Zentralbank (0,9 %), preostalega 0,4 % pa je v lasti drugih strani.

| (22) | Največji geografski trg skupine Volksbanken-Verbund je Avstrija. Družba ÖVAG je bila prej aktivna v več državah srednje in vzhodne Evrope, čeprav so bili v teh državah njeni tržni deleži majhni, razen v Romuniji. |
| --- | --- |

(22)

Največji geografski trg skupine Volksbanken-Verbund je Avstrija. Družba ÖVAG je bila prej aktivna v več državah srednje in vzhodne Evrope, čeprav so bili v teh državah njeni tržni deleži majhni, razen v Romuniji.

| (23) | Viri težav družbe ÖVAG so bili različni: njena izpostavljenost državam srednje in vzhodne Evrope prek njenih hčerinskih družb za bančno poslovanje s prebivalstvom, ki so bile združene v družbi VB International AG (v nadaljnjem besedilu: družba VBI), njeno sodelovanje na področju javnih financ in financiranja infrastruktur; poslovanje z nepremičninami; naložbeni portfelj, ki je med drugim vključeval instrumente, ki so jih izdali družba Lehman Brothers in islandske banke, ter odvisnost od medbančnih kreditov (8). Navedeni dejavniki so leta 2008 družbi ÖVAG prinesli znatne izgube, zato je Avstrija leta 2009 banki dodelila pomoč (9). Izgube so bile leta 2011 velike, zato so bili sprejeti dodatni ukrepi državne pomoči (10). Kljub prizadevanjem v zvezi s prestrukturiranjem je leta 2014 celovita ocena ECB/EBA razkrila dodatni kapitalski primanjkljaj na ravni skupine Volksbanken-Verbund (vključno z družbo ÖVAG), ki je bil v glavnem posledica tveganj in pomanjkljivosti v družbi ÖVAG (11). |
| --- | --- |

(23)

Viri težav družbe ÖVAG so bili različni: njena izpostavljenost državam srednje in vzhodne Evrope prek njenih hčerinskih družb za bančno poslovanje s prebivalstvom, ki so bile združene v družbi VB International AG (v nadaljnjem besedilu: družba VBI), njeno sodelovanje na področju javnih financ in financiranja infrastruktur; poslovanje z nepremičninami; naložbeni portfelj, ki je med drugim vključeval instrumente, ki so jih izdali družba Lehman Brothers in islandske banke, ter odvisnost od medbančnih kreditov (8). Navedeni dejavniki so leta 2008 družbi ÖVAG prinesli znatne izgube, zato je Avstrija leta 2009 banki dodelila pomoč (9). Izgube so bile leta 2011 velike, zato so bili sprejeti dodatni ukrepi državne pomoči (10). Kljub prizadevanjem v zvezi s prestrukturiranjem je leta 2014 celovita ocena ECB/EBA razkrila dodatni kapitalski primanjkljaj na ravni skupine Volksbanken-Verbund (vključno z družbo ÖVAG), ki je bil v glavnem posledica tveganj in pomanjkljivosti v družbi ÖVAG (11).

8

9

10

11

2.2   UKREPI POMOČI IZ LETA 2009 IN NAKNADNO PRESTRUKTURIRANJE

Ukrepi pomoči

Ukrepi pomoči

| (24) | Avstrija je aprila 2009 za družbo ÖVAG vpisala potrdila o udeležbi (Partizipationsscheine) v višini 1 milijarde EUR (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija iz leta 2009). Država s tem instrumentom ni dobila glasovalnih pravic, temveč prednostni kupon in možnost zamenjave. Instrument je trajen in se šteje za navaden lastniški temeljni kapital. Potrdila o udeležbi absorbirajo izgube v sorazmerju s skupnim kapitalom, ki je na voljo za absorpcijo izgub. Družba ÖVAG je imela pravico, da kadar koli v celoti izplača potrdila o udeležbi ali tranše potrdil. Država je imela pravico, da potrdila o udeležbi zamenja za navadne delnice družbe ÖVAG, vendar tega ni storila. |
| --- | --- |

(24)

Avstrija je aprila 2009 za družbo ÖVAG vpisala potrdila o udeležbi (Partizipationsscheine) v višini 1 milijarde EUR (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija iz leta 2009). Država s tem instrumentom ni dobila glasovalnih pravic, temveč prednostni kupon in možnost zamenjave. Instrument je trajen in se šteje za navaden lastniški temeljni kapital. Potrdila o udeležbi absorbirajo izgube v sorazmerju s skupnim kapitalom, ki je na voljo za absorpcijo izgub. Družba ÖVAG je imela pravico, da kadar koli v celoti izplača potrdila o udeležbi ali tranše potrdil. Država je imela pravico, da potrdila o udeležbi zamenja za navadne delnice družbe ÖVAG, vendar tega ni storila.

Partizipationsscheine

| (25) | Družba ÖVAG je prejela tudi državna jamstva na podlagi avstrijskega programa pomoči bančnemu sektorju in leta 2009 izdala za 3 milijarde EUR obveznic z državnim jamstvom, ki so zapadle v letih 2012 in 2013. |
| --- | --- |

(25)

Družba ÖVAG je prejela tudi državna jamstva na podlagi avstrijskega programa pomoči bančnemu sektorju in leta 2009 izdala za 3 milijarde EUR obveznic z državnim jamstvom, ki so zapadle v letih 2012 in 2013.

Prestrukturiranje

Prestrukturiranje

| (26) | Družba ÖVAG je leta 2009 že začela prestrukturiranje, s katerim naj bi med drugim opustila dejavnosti, ki so bile glavni vir njenih težav. Kljub temu pa so leta 2011 na banko znova negativno vplivala nekatera tveganja, ki so izvirala iz preostanka portfelja. Ta tveganja so vključevala:






  (a) | izgube, ki so jih ustvarile hčerinske družbe VBI in oslabitve njihovih knjigovodskih vrednosti v računovodskih izkazih družbe ÖVAG v višini 380 milijonov EUR; |
| --- | --- | --- |

(26)

Družba ÖVAG je leta 2009 že začela prestrukturiranje, s katerim naj bi med drugim opustila dejavnosti, ki so bile glavni vir njenih težav. Kljub temu pa so leta 2011 na banko znova negativno vplivala nekatera tveganja, ki so izvirala iz preostanka portfelja. Ta tveganja so vključevala:

(a)

izgube, ki so jih ustvarile hčerinske družbe VBI in oslabitve njihovih knjigovodskih vrednosti v računovodskih izkazih družbe ÖVAG v višini 380 milijonov EUR;

| (b) | oslabitve naložb družbe ÖVAG v višini 300 milijonov EUR, povezanih z državami, ki jih je dolžniška kriza najbolj prizadela; |
| --- | --- |

(b)

oslabitve naložb družbe ÖVAG v višini 300 milijonov EUR, povezanih z državami, ki jih je dolžniška kriza najbolj prizadela;

| (c) | odpis preostale kapitalske udeležbe družbe ÖVAG v družbi Kommunalkredit v višini 142 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(c)

odpis preostale kapitalske udeležbe družbe ÖVAG v družbi Kommunalkredit v višini 142 milijonov EUR;

| (d) | prevrednotenje knjigovodske vrednosti družbe Investkredit (v nadaljnjem besedilu: družba IK) navzdol, ki se je v okviru združitve prek pripojitve k družbi ÖVAG zmanjšala za 323 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(d)

prevrednotenje knjigovodske vrednosti družbe Investkredit (v nadaljnjem besedilu: družba IK) navzdol, ki se je v okviru združitve prek pripojitve k družbi ÖVAG zmanjšala za 323 milijonov EUR.

2.3   UKREPI POMOČI IZ LETA 2012 IN NAKNADNO PRESTRUKTURIRANJE

Ukrepi pomoči

Ukrepi pomoči

| (27) | Izgube, ki jih je družba ÖVAG izkazala leta 2011, so privedle do nadaljnjih ukrepov državne pomoči, ki so obsegali kapitalski vložek države v višini 250 milijonov EUR v obliki navadnih delnic (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija iz leta 2012) in jamstvo za sredstva. |
| --- | --- |

(27)

Izgube, ki jih je družba ÖVAG izkazala leta 2011, so privedle do nadaljnjih ukrepov državne pomoči, ki so obsegali kapitalski vložek države v višini 250 milijonov EUR v obliki navadnih delnic (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija iz leta 2012) in jamstvo za sredstva.

| (28) | Dokapitalizacija iz leta 2012 se je izvedla v dveh korakih. Najprej se je kapital banke zmanjšal za 70 %, da so se pokrile nakopičene izgube. S tem zmanjšanjem kapitala so se sorazmerno zmanjšala tudi potrdila o udeležbi, ki jih je Avstrija vpisala leta 2009, pri čemer je država v družbi ÖVAG ostala udeležena s kapitalom v višini 300 milijonov EUR. Družba ÖVAG je nato dobila svež kapital v višini 484 milijonov EUR; od tega je 250 milijonov EUR vpisala Avstrija, preostalo pa finančni holding Volksbanken Holding. Cena na delnico je bila 2,181 EUR. |
| --- | --- |

(28)

Dokapitalizacija iz leta 2012 se je izvedla v dveh korakih. Najprej se je kapital banke zmanjšal za 70 %, da so se pokrile nakopičene izgube. S tem zmanjšanjem kapitala so se sorazmerno zmanjšala tudi potrdila o udeležbi, ki jih je Avstrija vpisala leta 2009, pri čemer je država v družbi ÖVAG ostala udeležena s kapitalom v višini 300 milijonov EUR. Družba ÖVAG je nato dobila svež kapital v višini 484 milijonov EUR; od tega je 250 milijonov EUR vpisala Avstrija, preostalo pa finančni holding Volksbanken Holding. Cena na delnico je bila 2,181 EUR.

| (29) | Država je tako pridobila 43,4-odstotni delež v družbi ÖVAG in postala drugi največji delničar za finančnim holdingom Volksbanken Holding (ki je imel takrat 50,2-odstotni delež), deleži drugih delničarjev, ki niso sodelovali pri kapitalskem vložku, pa so se zmanjšali: banka DZ-Bank 3,8 %, zavarovalnica ERGO 1,5 %, banka RZB 0,9 %, v prostem obtoku 0,1 %. |
| --- | --- |

(29)

Država je tako pridobila 43,4-odstotni delež v družbi ÖVAG in postala drugi največji delničar za finančnim holdingom Volksbanken Holding (ki je imel takrat 50,2-odstotni delež), deleži drugih delničarjev, ki niso sodelovali pri kapitalskem vložku, pa so se zmanjšali: banka DZ-Bank 3,8 %, zavarovalnica ERGO 1,5 %, banka RZB 0,9 %, v prostem obtoku 0,1 %.

| (30) | Z jamstvom za sredstva se je kapital družbe ÖVAG zaradi kritja izgub na zavarovanem portfelju nedonosnih posojil povečal za 100 milijonov EUR. Družba ÖVAG lahko jamstvo za sredstva črpa le pod določenimi pogoji, ki se bodo preverili 31. decembra 2015 (12). Jamstvo za sredstva se povrne po 10 % letno (tj. kot pri kapitalskem vložku), poteklo pa bo 1. januarja 2016. |
| --- | --- |

(30)

Z jamstvom za sredstva se je kapital družbe ÖVAG zaradi kritja izgub na zavarovanem portfelju nedonosnih posojil povečal za 100 milijonov EUR. Družba ÖVAG lahko jamstvo za sredstva črpa le pod določenimi pogoji, ki se bodo preverili 31. decembra 2015 (12). Jamstvo za sredstva se povrne po 10 % letno (tj. kot pri kapitalskem vložku), poteklo pa bo 1. januarja 2016.

12

Prestrukturiranje

Prestrukturiranje

| (31) | Družba ÖVAG je v zvezi z ukrepi pomoči iz leta 2012 pregledala svoj prvotni načrt prestrukturiranja in se odločila za temeljito prestrukturiranje. Ukrepi so bili odobreni v sklepu iz leta 2012. Načrt prestrukturiranja iz leta 2012, na katerem je temeljil sklep iz leta 2012, je vključeval naslednje točke:






  (a) | družba ÖVAG je ustanovila notranji oddelek za reševanje, v okviru katerega naj bi se likvidirala nekatera sredstva, t. i. stranski segment; |
| --- | --- | --- |

(31)

Družba ÖVAG je v zvezi z ukrepi pomoči iz leta 2012 pregledala svoj prvotni načrt prestrukturiranja in se odločila za temeljito prestrukturiranje. Ukrepi so bili odobreni v sklepu iz leta 2012. Načrt prestrukturiranja iz leta 2012, na katerem je temeljil sklep iz leta 2012, je vključeval naslednje točke:

(a)

družba ÖVAG je ustanovila notranji oddelek za reševanje, v okviru katerega naj bi se likvidirala nekatera sredstva, t. i. stranski segment;

| (b) | bilančna vsota in tveganju prilagojena aktiva družbe ÖVAG so se morala zmanjšati na 18,4 milijarde EUR oziroma 10,1 milijarde EUR do 31. decembra 2017. Večji del tega zmanjšanja naj bi se dosegel v stranskem segmentu, bilančna vsota in tveganju prilagojena aktiva v osrednjem segmentu pa sta se morala zmanjšati le malo (ciljne vrednosti 5,4 milijarde EUR oziroma 4,5 milijarde EUR do 31. decembra 2017); |
| --- | --- |

(b)

bilančna vsota in tveganju prilagojena aktiva družbe ÖVAG so se morala zmanjšati na 18,4 milijarde EUR oziroma 10,1 milijarde EUR do 31. decembra 2017. Večji del tega zmanjšanja naj bi se dosegel v stranskem segmentu, bilančna vsota in tveganju prilagojena aktiva v osrednjem segmentu pa sta se morala zmanjšati le malo (ciljne vrednosti 5,4 milijarde EUR oziroma 4,5 milijarde EUR do 31. decembra 2017);

| (c) | družba ÖVAG naj bi v osrednjem segmentu ohranila le svojo vlogo osrednje organizacije skupine Volksbanken-Verbund ter nudila produkte in storitve primarnim bankam in njihovim strankam. Družba ÖVAG ni bila več pooblaščena za izvajanje kreditnih poslov s tretjimi stranmi za lastni račun; |
| --- | --- |

(c)

družba ÖVAG naj bi v osrednjem segmentu ohranila le svojo vlogo osrednje organizacije skupine Volksbanken-Verbund ter nudila produkte in storitve primarnim bankam in njihovim strankam. Družba ÖVAG ni bila več pooblaščena za izvajanje kreditnih poslov s tretjimi stranmi za lastni račun;

| (d) | družba ÖVAG naj bi se umaknila z določenih poslovnih področij, zlasti področja energije iz obnovljivih virov in posebnih vrst financiranja nepremičnin (Modellfinanzierung); |
| --- | --- |

(d)

družba ÖVAG naj bi se umaknila z določenih poslovnih področij, zlasti področja energije iz obnovljivih virov in posebnih vrst financiranja nepremičnin (Modellfinanzierung);

| (e) | družba ÖVAG naj bi svoje deleže v hčerinski družbi VBLI, bankah Malta/IK Malta Volksbank, banki Volksbank Romania in banki RZB prodala strankam, neodvisnim od skupine Volksbanken-Verbund, in avstrijski državi; |
| --- | --- |

(e)

družba ÖVAG naj bi svoje deleže v hčerinski družbi VBLI, bankah Malta/IK Malta Volksbank, banki Volksbank Romania in banki RZB prodala strankam, neodvisnim od skupine Volksbanken-Verbund, in avstrijski državi;

| (f) | delničarji banke DZ Bank, skupine Ergo Gruppe in banke RZB naj bi sprejeli nekatere ukrepe za povečanje kapitala družbe ÖVAG; |
| --- | --- |

(f)

delničarji banke DZ Bank, skupine Ergo Gruppe in banke RZB naj bi sprejeli nekatere ukrepe za povečanje kapitala družbe ÖVAG;

| (g) | družba ÖVAG naj bi se do konca obdobja prestrukturiranja 31. decembra 2017 vzdržala vsakršnih prevzemov, izplačil dividend, določanja cen v svoji spletni bančni enoti Live Bank in navajanja državne pomoči zaradi oglaševanja ter upoštevala določena pravila o plačilih svojemu vodstvenemu osebju; |
| --- | --- |

(g)

družba ÖVAG naj bi se do konca obdobja prestrukturiranja 31. decembra 2017 vzdržala vsakršnih prevzemov, izplačil dividend, določanja cen v svoji spletni bančni enoti Live Bank in navajanja državne pomoči zaradi oglaševanja ter upoštevala določena pravila o plačilih svojemu vodstvenemu osebju;

| (h) | družba ÖVAG se je zavezala, da bo do 31. decembra 2017 vrnila celotni preostali delež države v višini 300 milijonov EUR, od tega vsaj 150 milijonov EUR v prvi polovici leta 2017. Primarne banke naj bi sodelovale pri uresničevanju tega povračila, če to dovoljujejo minimalne zakonske zahteve. |
| --- | --- |

(h)

družba ÖVAG se je zavezala, da bo do 31. decembra 2017 vrnila celotni preostali delež države v višini 300 milijonov EUR, od tega vsaj 150 milijonov EUR v prvi polovici leta 2017. Primarne banke naj bi sodelovale pri uresničevanju tega povračila, če to dovoljujejo minimalne zakonske zahteve.

| (32) | Družba ÖVAG je med letoma 2012 in 2014 uspešno zmanjšala svojo bilančno vsoto in tveganju prilagojeno aktivo v stranskem in sprednjem segmentu hitreje, kot je bilo zahtevano v sklepu iz leta 2012. Dne 31. decembra 2014 je njena bilančna vsota obsegala skupno 15,1 milijarde EUR, tveganju prilagojena aktiva je znašala 8,7 milijarde EUR, delež navadnega lastniškega kapitala pa je znašal 6,21 %. |
| --- | --- |

(32)

Družba ÖVAG je med letoma 2012 in 2014 uspešno zmanjšala svojo bilančno vsoto in tveganju prilagojeno aktivo v stranskem in sprednjem segmentu hitreje, kot je bilo zahtevano v sklepu iz leta 2012. Dne 31. decembra 2014 je njena bilančna vsota obsegala skupno 15,1 milijarde EUR, tveganju prilagojena aktiva je znašala 8,7 milijarde EUR, delež navadnega lastniškega kapitala pa je znašal 6,21 %.

2.4   CELOVITA OCENA ECB/EBA

| (33) | Leta 2014 sta Evropska centralna banka (ECB) in Evropski bančni organ izvedla celovito oceno, v kateri sta proučila kakovost bilančnih vsot in finančno prožnost 130 največjih bank v euroobmočju. Rezultati celovite ocene so bili objavljeni 26. oktobra 2014. Skupina Volksbanken-Verbund je bila ocenjena na konsolidirani podlagi, vključno z družbo ÖVAG, v skladu s členom 10 uredbe o kapitalskih zahtevah (13) in členom 30 avstrijskega zakona o bančništvu (14). Skupina je bila ena od 25 bank, ki v predvidenih scenarijih niso izpolnile minimalnih kapitalskih zahtev. Njen delež navadnega lastniškega kapitala za leto 2016 je bil 7,2-odstotni (prag: 8 %) v osnovnem scenariju in 2,1-odstotni (prag: 5,5 %) v scenariju izjemnih situacij. Največja razlika med rezultatom preskusa in pragom je enaka kapitalski zahtevi po dodatnem navadnem lastniškem kapitalu v višini 865 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(33)

Leta 2014 sta Evropska centralna banka (ECB) in Evropski bančni organ izvedla celovito oceno, v kateri sta proučila kakovost bilančnih vsot in finančno prožnost 130 največjih bank v euroobmočju. Rezultati celovite ocene so bili objavljeni 26. oktobra 2014. Skupina Volksbanken-Verbund je bila ocenjena na konsolidirani podlagi, vključno z družbo ÖVAG, v skladu s členom 10 uredbe o kapitalskih zahtevah (13) in členom 30 avstrijskega zakona o bančništvu (14). Skupina je bila ena od 25 bank, ki v predvidenih scenarijih niso izpolnile minimalnih kapitalskih zahtev. Njen delež navadnega lastniškega kapitala za leto 2016 je bil 7,2-odstotni (prag: 8 %) v osnovnem scenariju in 2,1-odstotni (prag: 5,5 %) v scenariju izjemnih situacij. Največja razlika med rezultatom preskusa in pragom je enaka kapitalski zahtevi po dodatnem navadnem lastniškem kapitalu v višini 865 milijonov EUR.

13

14

| (34) | Evropska centralna banka je skupini Volksbanken-Verbund dala čas do 26. julija 2015, da pokrije navedeno kapitalsko zahtevo in doseže 14,63-odstotni delež navadnega lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

(34)

Evropska centralna banka je skupini Volksbanken-Verbund dala čas do 26. julija 2015, da pokrije navedeno kapitalsko zahtevo in doseže 14,63-odstotni delež navadnega lastniškega kapitala.

2.5   PRIGLAŠENI NOVI NAČRT PRESTRUKTURIRANJA IZ LETA 2015

| (35) | Skupina Volksbanken-Verbund je zaradi navedenih težav začela temeljito preoblikovanje v dogovoru z avstrijsko državo. Ta načrt preoblikovanja temelji na naslednjih načelih:






  (a) | osrednja organizacijska funkcija se bo z družbe ÖVAG prenesla na banko VBWB; |
| --- | --- | --- |

(35)

Skupina Volksbanken-Verbund je zaradi navedenih težav začela temeljito preoblikovanje v dogovoru z avstrijsko državo. Ta načrt preoblikovanja temelji na naslednjih načelih:

(a)

osrednja organizacijska funkcija se bo z družbe ÖVAG prenesla na banko VBWB;

| (b) | po prenosu osrednje organizacije bo družba ÖVAG dekonsolidirana od skupine Volksbanken-Verbund; |
| --- | --- |

(b)

po prenosu osrednje organizacije bo družba ÖVAG dekonsolidirana od skupine Volksbanken-Verbund;

| (c) | dekonsolidirana družba ÖVAG bo šla v likvidacijo in se odpovedala svojemu bančnemu dovoljenju, tako da ji ne bo več treba izpolnjevati kapitalskih zahtev za banke; |
| --- | --- |

(c)

dekonsolidirana družba ÖVAG bo šla v likvidacijo in se odpovedala svojemu bančnemu dovoljenju, tako da ji ne bo več treba izpolnjevati kapitalskih zahtev za banke;

| (d) | vseh 51 primarnih bank se bo združilo v 10 večjih institucij in bodo sodelovale v večji meri kot v preteklosti; |
| --- | --- |

(d)

vseh 51 primarnih bank se bo združilo v 10 večjih institucij in bodo sodelovale v večji meri kot v preteklosti;

| (e) | primarne banke bodo od takrat neomejeno odgovorne za obveznosti skupine Volksbanken-Verbund in osrednjo organizacijo. Do zdaj so bile odgovorne le, če jim to ni preprečilo izpolnjevanja zakonskih zahtev o minimalnem kapitalu. |
| --- | --- |

(e)

primarne banke bodo od takrat neomejeno odgovorne za obveznosti skupine Volksbanken-Verbund in osrednjo organizacijo. Do zdaj so bile odgovorne le, če jim to ni preprečilo izpolnjevanja zakonskih zahtev o minimalnem kapitalu.

| (36) | Skupina Volksbanken-Verbund bo s pomočjo ukrepov iz načrta preoblikovanja, zlasti likvidacijo družbe ÖVAG, opustitvijo njenega bančnega dovoljenja in dekonsolidacijo od skupine Volksbanken-Verbund takoj dosegla [9–11] (*1)-odstotni delež navadnega lastniškega kapitala. Poleg tega je skupina Volksbanken-Verbund sprejela več dodatnih ukrepov za sprostitev kapitala. Mednje spadajo zmanjšanje njene izpostavljenosti v poslovnem sektorju in sektorju nepremičnin (s kumulativnim učinkom na navadni lastniški kapital v višini [100–200] milijonov EUR od januarja 2014 do decembra 2017), prodaja družb s produkti ([100–200] milijonov EUR) in prodaja vrednostnih papirjev ([50–100] milijonov EUR). Vendar se bo v obdobju do konca leta 2017 z navedenimi ukrepi sprostil kapital v višini le [450–550] milijonov EUR, kar ne bo dovolj za pokritje kapitalskega primanjkljaja v višini 865 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(36)

Skupina Volksbanken-Verbund bo s pomočjo ukrepov iz načrta preoblikovanja, zlasti likvidacijo družbe ÖVAG, opustitvijo njenega bančnega dovoljenja in dekonsolidacijo od skupine Volksbanken-Verbund takoj dosegla [9–11] (*1)-odstotni delež navadnega lastniškega kapitala. Poleg tega je skupina Volksbanken-Verbund sprejela več dodatnih ukrepov za sprostitev kapitala. Mednje spadajo zmanjšanje njene izpostavljenosti v poslovnem sektorju in sektorju nepremičnin (s kumulativnim učinkom na navadni lastniški kapital v višini [100–200] milijonov EUR od januarja 2014 do decembra 2017), prodaja družb s produkti ([100–200] milijonov EUR) in prodaja vrednostnih papirjev ([50–100] milijonov EUR). Vendar se bo v obdobju do konca leta 2017 z navedenimi ukrepi sprostil kapital v višini le [450–550] milijonov EUR, kar ne bo dovolj za pokritje kapitalskega primanjkljaja v višini 865 milijonov EUR.

*1

Prenos osrednje organizacijske funkcije

Prenos osrednje organizacijske funkcije

| (37) | Banka VBWB bo prevzela osrednjo organizacijsko funkcijo skupine Volksbanken-Verbund, ki jo je do sedaj izvajala družba ÖVAG. Sredstva, potrebna za izvajanje navedene funkcije, se bodo 30. junija 2015 prenesla na banko VBWB, vključno z zadevnimi odgovornostmi družbe ÖVAG, z učinkom za nazaj od 1. januarja 2015. Skupna sredstva in obveznosti, ki se bodo prenesla, vsaka posebej znašajo nekoliko manj kot 8,6 milijarde EUR. Ta znesek zajema vse dejavnosti, ki so bile osrednjemu segmentu dodeljene v sklepu iz leta 2012, razen treh manjših hčerinskih družb – VB Factoring, VB Mobilienleasing in VB Investments, ki bodo ostale v družbi ÖVAG in predstavljajo manj kot 10 % skupnega zneska. |
| --- | --- |

(37)

Banka VBWB bo prevzela osrednjo organizacijsko funkcijo skupine Volksbanken-Verbund, ki jo je do sedaj izvajala družba ÖVAG. Sredstva, potrebna za izvajanje navedene funkcije, se bodo 30. junija 2015 prenesla na banko VBWB, vključno z zadevnimi odgovornostmi družbe ÖVAG, z učinkom za nazaj od 1. januarja 2015. Skupna sredstva in obveznosti, ki se bodo prenesla, vsaka posebej znašajo nekoliko manj kot 8,6 milijarde EUR. Ta znesek zajema vse dejavnosti, ki so bile osrednjemu segmentu dodeljene v sklepu iz leta 2012, razen treh manjših hčerinskih družb – VB Factoring, VB Mobilienleasing in VB Investments, ki bodo ostale v družbi ÖVAG in predstavljajo manj kot 10 % skupnega zneska.

Dekonsolidacija in likvidacija družbe ÖVAG

Dekonsolidacija in likvidacija družbe ÖVAG

| (38) | Za družbo ÖVAG se bo prenosu osrednje organizacije ter zadevnih sredstev in odgovornosti 4. julija 2015 uvedel postopek likvidacije, nato pa se bo na podlagi oddelka 162 zakona BaSAG preoblikovala v likvidiran subjekt (Abbaugesellschaft). Institucija se bo preimenovala v immigon portfolioabbau ag (v nadaljnjem besedilu: družba Immigon). Preostala sredstva v višini 7,4 milijarde EUR se bodo likvidirala do 31. decembra 2017. Vključujejo vse dejavnosti, dodeljene stranskemu segmentu v sklepu iz leta 2012, in deleže v hčerinskih družbah VB Factoring, VB Mobilienleasing in VB Investments iz uvodne izjave 37. |
| --- | --- |

(38)

Za družbo ÖVAG se bo prenosu osrednje organizacije ter zadevnih sredstev in odgovornosti 4. julija 2015 uvedel postopek likvidacije, nato pa se bo na podlagi oddelka 162 zakona BaSAG preoblikovala v likvidiran subjekt (Abbaugesellschaft). Institucija se bo preimenovala v immigon portfolioabbau ag (v nadaljnjem besedilu: družba Immigon). Preostala sredstva v višini 7,4 milijarde EUR se bodo likvidirala do 31. decembra 2017. Vključujejo vse dejavnosti, dodeljene stranskemu segmentu v sklepu iz leta 2012, in deleže v hčerinskih družbah VB Factoring, VB Mobilienleasing in VB Investments iz uvodne izjave 37.

Abbaugesellschaft

| (39) | Na podlagi sedanjega načrta bo prihodek od likvidacije sredstev zadoščal za popolno pokritje preostalih obveznosti. V zadevnem postopku se bosta lastniški kapital in kapitalska udeležba družbe ÖVAG zmanjšala za 96,65 %. To zmanjšanje velja tudi za preostalo kapitalsko udeležbo države v višini 300 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(39)

Na podlagi sedanjega načrta bo prihodek od likvidacije sredstev zadoščal za popolno pokritje preostalih obveznosti. V zadevnem postopku se bosta lastniški kapital in kapitalska udeležba družbe ÖVAG zmanjšala za 96,65 %. To zmanjšanje velja tudi za preostalo kapitalsko udeležbo države v višini 300 milijonov EUR.

| (40) | Obstoječe jamstvo za sredstva bo ostalo družbi ÖVAG/Immigon, vendar se bo prilagodilo. Vsa sredstva, ki so vzrok za terjatev na podlagi jamstva, je treba registrirati do 31. decembra 2015, vsota teh terjatev pa se bo poravnala do 31. julija 2016. Na podlagi dogovora o spremenjenem jamstvu datum za registriranje terjatev na podlagi jamstva ostaja 31. december 2015. Vendar se lahko poravnava vsote teh terjatev zahteva kadar koli med 31. decembrom 2015 in koncem obdobja likvidacije leta 2017. Hkrati se bo prag kapitala, pod katerim se lahko poravnava zahteva, zmanjšal z manj kot 10-odstotnega deleža navadnega lastniškega kapitala na kapital, manjši od nič, tj. terjatve na podlagi jamstva se lahko poravnajo le, če bi družba ÖVAG/Immigon drugače med postopkom likvidacije postala plačilno nesposobna. Letna premija za podaljšano obdobje poravnave ostaja 10 %. |
| --- | --- |

(40)

Obstoječe jamstvo za sredstva bo ostalo družbi ÖVAG/Immigon, vendar se bo prilagodilo. Vsa sredstva, ki so vzrok za terjatev na podlagi jamstva, je treba registrirati do 31. decembra 2015, vsota teh terjatev pa se bo poravnala do 31. julija 2016. Na podlagi dogovora o spremenjenem jamstvu datum za registriranje terjatev na podlagi jamstva ostaja 31. december 2015. Vendar se lahko poravnava vsote teh terjatev zahteva kadar koli med 31. decembrom 2015 in koncem obdobja likvidacije leta 2017. Hkrati se bo prag kapitala, pod katerim se lahko poravnava zahteva, zmanjšal z manj kot 10-odstotnega deleža navadnega lastniškega kapitala na kapital, manjši od nič, tj. terjatve na podlagi jamstva se lahko poravnajo le, če bi družba ÖVAG/Immigon drugače med postopkom likvidacije postala plačilno nesposobna. Letna premija za podaljšano obdobje poravnave ostaja 10 %.

| (41) | Da bi lahko skupina Volksbanken-Verbund na podlagi navedenega preoblikovanja realizirala kapitalsko ugodnost, mora izvesti pomembna koraka:






  (a) | družba ÖVAG/Immigon mora vrniti bančno dovoljenje, da podjetju ne bi bilo več treba samostojno izpolniti veljavnih kapitalskih zahtev; |
| --- | --- | --- |

(41)

Da bi lahko skupina Volksbanken-Verbund na podlagi navedenega preoblikovanja realizirala kapitalsko ugodnost, mora izvesti pomembna koraka:

(a)

družba ÖVAG/Immigon mora vrniti bančno dovoljenje, da podjetju ne bi bilo več treba samostojno izpolniti veljavnih kapitalskih zahtev;

| (b) | družba ÖVAG/Immigon se mora dekonsolidirati od skupine Volksbanken-Verbund in s tem zagotoviti, da skupini Volksbanken-Verbund ne bo treba izpolniti kapitalskih zahtev za družbo ÖVAG/Immigon na konsolidirani podlagi. |
| --- | --- |

(b)

družba ÖVAG/Immigon se mora dekonsolidirati od skupine Volksbanken-Verbund in s tem zagotoviti, da skupini Volksbanken-Verbund ne bo treba izpolniti kapitalskih zahtev za družbo ÖVAG/Immigon na konsolidirani podlagi.

| (42) | Družba ÖVAG je 10. decembra 2014 podpisala pogodbo z romunsko banko Banca Transilvania za prodajo svojega 51-odstotnega deleža v banki Volksbank Romania SA, ki je predstavljal veliko oviro za vračilo njenega bančnega dovoljenja. Posel je bil sklenjen 7. aprila 2015. Družba ÖVAG je z navedenim poslom izpolnila tudi enega od pogojev iz načrta prestrukturiranja iz leta 2012. Poleg tega je družba ÖVAG septembra 2014 zaključila prodajo banke VB Malta in se odločila za likvidacijo banke IK Malta, s čimer je izpolnila ustrezne zahteve sklepa iz leta 2012. |
| --- | --- |

(42)

Družba ÖVAG je 10. decembra 2014 podpisala pogodbo z romunsko banko Banca Transilvania za prodajo svojega 51-odstotnega deleža v banki Volksbank Romania SA, ki je predstavljal veliko oviro za vračilo njenega bančnega dovoljenja. Posel je bil sklenjen 7. aprila 2015. Družba ÖVAG je z navedenim poslom izpolnila tudi enega od pogojev iz načrta prestrukturiranja iz leta 2012. Poleg tega je družba ÖVAG septembra 2014 zaključila prodajo banke VB Malta in se odločila za likvidacijo banke IK Malta, s čimer je izpolnila ustrezne zahteve sklepa iz leta 2012.

| (43) | Da bi lahko skupina Volksbanken-Verbund dekonsolidirala družbo Immigon, mora svoj delež v družbi Immigon zmanjšati na manjšinski delež. To bo storila tako, da bo 8,5 % osnovnega kapitala od 51,6 % v lasti finančnega holdinga Volksbanken Holding prenesla na neodvisno tretjo stranko, GPVAUBEOE Beteiligungen GmbH, ki je subjekt s posebnim namenom. |
| --- | --- |

(43)

Da bi lahko skupina Volksbanken-Verbund dekonsolidirala družbo Immigon, mora svoj delež v družbi Immigon zmanjšati na manjšinski delež. To bo storila tako, da bo 8,5 % osnovnega kapitala od 51,6 % v lasti finančnega holdinga Volksbanken Holding prenesla na neodvisno tretjo stranko, GPVAUBEOE Beteiligungen GmbH, ki je subjekt s posebnim namenom.

| (44) | S prenosom osrednje organizacije se bo velik del obveznosti družbe ÖVAG do skupine Volksbanken-Verbund prenesel na banko VBWB. Skupina Volksbanken-Verbund bo kljub temu po razdružitvi ohranila izpostavljenost do družbe Immigon v višini [700–800] milijonov EUR v obliki različnih finančnih instrumentov, ki jih je uporabila za zagotavljanje financiranja družbi ÖVAG. |
| --- | --- |

(44)

S prenosom osrednje organizacije se bo velik del obveznosti družbe ÖVAG do skupine Volksbanken-Verbund prenesel na banko VBWB. Skupina Volksbanken-Verbund bo kljub temu po razdružitvi ohranila izpostavljenost do družbe Immigon v višini [700–800] milijonov EUR v obliki različnih finančnih instrumentov, ki jih je uporabila za zagotavljanje financiranja družbi ÖVAG.

| (45) | Da bi skupina Volksbanken-Verbund nevtralizirala tveganja, ki izhajajo iz te preostale izpostavljenosti do družbe Immigon, je sprejela naslednje korake:






  (a) | izpostavljenost do družbe Immigon v višini [200–300] milijonov EUR se bo nemudoma prodala na trgu, s čemer se bo preostala izpostavljenost zmanjšala na [400–600] milijonov EUR. S tem poslom bo skupina Volksbanken-Verbund utrpela izgubo v višini [0–100] milijonov EUR; |
| --- | --- | --- |

(45)

Da bi skupina Volksbanken-Verbund nevtralizirala tveganja, ki izhajajo iz te preostale izpostavljenosti do družbe Immigon, je sprejela naslednje korake:

(a)

izpostavljenost do družbe Immigon v višini [200–300] milijonov EUR se bo nemudoma prodala na trgu, s čemer se bo preostala izpostavljenost zmanjšala na [400–600] milijonov EUR. S tem poslom bo skupina Volksbanken-Verbund utrpela izgubo v višini [0–100] milijonov EUR;

| (b) | preostalih [400–600] milijonov EUR se bo krilo s komercialnim jamstvom po letni premiji [0–5] %. To jamstvo bo začelo veljati šele po absorpciji prvega izgubljenega deleža v višini [0–200] milijonov EUR; |
| --- | --- |

(b)

preostalih [400–600] milijonov EUR se bo krilo s komercialnim jamstvom po letni premiji [0–5] %. To jamstvo bo začelo veljati šele po absorpciji prvega izgubljenega deleža v višini [0–200] milijonov EUR;

| (c) | za prvi izgubljeni delež v višini [0–200] milijonov EUR se bodo v celoti oblikovale rezervacije, kar bo dodatno negativno vplivalo na rezultat za leto 2015 v višini [0–200] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(c)

za prvi izgubljeni delež v višini [0–200] milijonov EUR se bodo v celoti oblikovale rezervacije, kar bo dodatno negativno vplivalo na rezultat za leto 2015 v višini [0–200] milijonov EUR.

Preoblikovanje skupine Volksbanken-Verbund

Preoblikovanje skupine Volksbanken-Verbund

| (46) | Skupino Volksbanken-Verbund trenutno sestavlja 51 primarnih bank. Na podlagi načrta preoblikovanja se bo navedenih 51 institucij združilo v 10 večjih bank: osem regionalnih bank z bilančno vsoto v višini od 1,9 milijarde EUR do 5,3 milijarde EUR, ki poslujejo v različnih delih Avstrije, in dve posebni banki – Sparda Bank Austria (0,8 milijarde EUR) in Ärzte-/Apothekerbank (1,1 milijarde EUR). Zadevne združitve se bodo izvedle do konca leta 2017. Družba start:bausparkasse, ki združuje stanovanjske zadruge (Bausparkassen) skupine Volksbanken-Verbund, se bo verjetno prodala. |
| --- | --- |

(46)

Skupino Volksbanken-Verbund trenutno sestavlja 51 primarnih bank. Na podlagi načrta preoblikovanja se bo navedenih 51 institucij združilo v 10 večjih bank: osem regionalnih bank z bilančno vsoto v višini od 1,9 milijarde EUR do 5,3 milijarde EUR, ki poslujejo v različnih delih Avstrije, in dve posebni banki – Sparda Bank Austria (0,8 milijarde EUR) in Ärzte-/Apothekerbank (1,1 milijarde EUR). Zadevne združitve se bodo izvedle do konca leta 2017. Družba start:bausparkasse, ki združuje stanovanjske zadruge (Bausparkassen) skupine Volksbanken-Verbund, se bo verjetno prodala.

| (47) | Odnose med primarnimi bankami znotraj skupine Volksbanken-Verbund urejata dva sporazuma: sporazum o združenju na podlagi oddelka 30a zakona BWG (Verbundvertrag) in sporazum o sodelovanju. |
| --- | --- |

(47)

Odnose med primarnimi bankami znotraj skupine Volksbanken-Verbund urejata dva sporazuma: sporazum o združenju na podlagi oddelka 30a zakona BWG (Verbundvertrag) in sporazum o sodelovanju.

Verbundvertrag

| (48) | Sporazum o združenju je sklenjen med osrednjo organizacijo v obliki banke VBWB, primarnimi bankami skupine Volksbanken-Verbund in shemo Volksbank Haftungsgenossenschaft eG. Njegove glavne določbe so:






  (a) | osrednja organizacija zagotavlja likvidnost primarnim bankam v skladu z zakonskimi zahtevami o lastnem kapitalu. Člani se zavezujejo k sklenitvi sporazumov o cenah za prenos sredstev za razporeditev kapitala; |
| --- | --- | --- |

(48)

Sporazum o združenju je sklenjen med osrednjo organizacijo v obliki banke VBWB, primarnimi bankami skupine Volksbanken-Verbund in shemo Volksbank Haftungsgenossenschaft eG. Njegove glavne določbe so:

(a)

osrednja organizacija zagotavlja likvidnost primarnim bankam v skladu z zakonskimi zahtevami o lastnem kapitalu. Člani se zavezujejo k sklenitvi sporazumov o cenah za prenos sredstev za razporeditev kapitala;

| (b) | osrednja organizacija ima tako kot prej neomejeno odgovornost v zvezi s plačilom prispevkov članom. V novem sporazumu o združenju imajo tudi primarne banke neomejeno odgovornost; |
| --- | --- |

(b)

osrednja organizacija ima tako kot prej neomejeno odgovornost v zvezi s plačilom prispevkov članom. V novem sporazumu o združenju imajo tudi primarne banke neomejeno odgovornost;

| (c) | osrednja organizacija prejme večja pooblastila in lahko tudi daje navodila, ki vplivajo na interese posameznih bank v skupini Volksbanken-Verbund. V primeru kršitev lahko uvede sankcije. Večja pooblastila zajemajo zlasti upravni, finančni in tehnični nadzor, načrtovanje in nadzor skupine Volksbanken-Verbund, skladnost z nadzornimi pravili, interne nadzorne mehanizme za člane, postopke v zvezi z analizo tveganja, oceno tveganja in obvladovanjem tveganja ter merila za nadaljnje poslovanje članov; |
| --- | --- |

(c)

osrednja organizacija prejme večja pooblastila in lahko tudi daje navodila, ki vplivajo na interese posameznih bank v skupini Volksbanken-Verbund. V primeru kršitev lahko uvede sankcije. Večja pooblastila zajemajo zlasti upravni, finančni in tehnični nadzor, načrtovanje in nadzor skupine Volksbanken-Verbund, skladnost z nadzornimi pravili, interne nadzorne mehanizme za člane, postopke v zvezi z analizo tveganja, oceno tveganja in obvladovanjem tveganja ter merila za nadaljnje poslovanje članov;

| (d) | odtegovanje in zmanjšanje kapitala sta kot prej dovoljena le s soglasjem osrednje organizacije. |
| --- | --- |

(d)

odtegovanje in zmanjšanje kapitala sta kot prej dovoljena le s soglasjem osrednje organizacije.

| (49) | Sporazum o sodelovanju (Zusammenarbeitsvertrag) ureja tista področja, ki niso zajeta v sporazumu o združenju. Pogodbenice so primarne banke skupine Volksbanken-Verbund in sheme Volksbank Haftungsgenossenschaft eG. S sporazumom o sodelovanju naj bi se realizirale sinergije v skupini Volksbanken-Verbund z izvajanjem načrtovanih združitev in izboljšanim sodelovanjem med člani. Pooblastila za odločanje na področjih, zajetih v sporazumu o sodelovanju, so prenesena na shemo Volksbank Haftungsgenossenschaft eG. Odločitve, ki jih sprejme upravni odbor sheme Volksbank Haftungsgenossenschaft eG, so za pogodbene partnerje zavezujoče. Sporazum o sodelovanju ureja zlasti področja trženja, enotne prodajne strategije, politike o proizvodih, vključno z okvirnimi pogodbami z dobavitelji, ki so tretje osebe, nadzora prodaje, optimizacije in standardizacije poslovnih procesov, postopka oddaje javnega naročila za informacijsko tehnologijo in pravnega zastopanja. |
| --- | --- |

(49)

Sporazum o sodelovanju (Zusammenarbeitsvertrag) ureja tista področja, ki niso zajeta v sporazumu o združenju. Pogodbenice so primarne banke skupine Volksbanken-Verbund in sheme Volksbank Haftungsgenossenschaft eG. S sporazumom o sodelovanju naj bi se realizirale sinergije v skupini Volksbanken-Verbund z izvajanjem načrtovanih združitev in izboljšanim sodelovanjem med člani. Pooblastila za odločanje na področjih, zajetih v sporazumu o sodelovanju, so prenesena na shemo Volksbank Haftungsgenossenschaft eG. Odločitve, ki jih sprejme upravni odbor sheme Volksbank Haftungsgenossenschaft eG, so za pogodbene partnerje zavezujoče. Sporazum o sodelovanju ureja zlasti področja trženja, enotne prodajne strategije, politike o proizvodih, vključno z okvirnimi pogodbami z dobavitelji, ki so tretje osebe, nadzora prodaje, optimizacije in standardizacije poslovnih procesov, postopka oddaje javnega naročila za informacijsko tehnologijo in pravnega zastopanja.

Zusammenarbeitsvertrag

| (50) | V primeru spora osrednja organizacija odloča, ali ukrep na podlagi sporazuma o sodelovanju pomeni nedopusten poseg v njene odgovornosti na podlagi sporazuma o združenju. Sporazum o sodelovanju za primere, če bi regulator zahteval njegove spremembe, vključuje klavzulo, ki omogoča primerno prilagoditev. |
| --- | --- |

(50)

V primeru spora osrednja organizacija odloča, ali ukrep na podlagi sporazuma o sodelovanju pomeni nedopusten poseg v njene odgovornosti na podlagi sporazuma o združenju. Sporazum o sodelovanju za primere, če bi regulator zahteval njegove spremembe, vključuje klavzulo, ki omogoča primerno prilagoditev.

| (51) | Namen načrta preoblikovanja je vzpostavitev strukture, ki jo sestavlja osem močnih regionalnih bank, skupaj z osrednjo organizacijo, in dve posebni banki. Lokalna predstavništva se bodo osredotočila na prodajo in lokalne storitve za potrošnike, uprava pa je skoncentrirana v regionalnih bankah in osrednji organizaciji. |
| --- | --- |

(51)

Namen načrta preoblikovanja je vzpostavitev strukture, ki jo sestavlja osem močnih regionalnih bank, skupaj z osrednjo organizacijo, in dve posebni banki. Lokalna predstavništva se bodo osredotočila na prodajo in lokalne storitve za potrošnike, uprava pa je skoncentrirana v regionalnih bankah in osrednji organizaciji.

| (52) | Skupina Volksbanken-Verbund se bo osredotočila na stranke v Avstriji, s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih, samozaposlenih, zasebnih strankah, stanovanjskem financiranju in premožnih strankah. |
| --- | --- |

(52)

Skupina Volksbanken-Verbund se bo osredotočila na stranke v Avstriji, s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih, samozaposlenih, zasebnih strankah, stanovanjskem financiranju in premožnih strankah.

Finančno načrtovanje

Finančno načrtovanje

| (53) | Skupina Volksbanken-Verbund je na podlagi novega načrta prestrukturiranja Komisiji poslala napovedi o pričakovanem gibanju ključnih finančnih kazalnikov v naslednjih petih letih. Navedene napovedi so se pripravile za dva scenarija – za osnovni scenarij in scenarij izjemnih situacij. |
| --- | --- |

(53)

Skupina Volksbanken-Verbund je na podlagi novega načrta prestrukturiranja Komisiji poslala napovedi o pričakovanem gibanju ključnih finančnih kazalnikov v naslednjih petih letih. Navedene napovedi so se pripravile za dva scenarija – za osnovni scenarij in scenarij izjemnih situacij.

| (54) | Finančno načrtovanje, kakor je bilo predloženo, upošteva učinek nevtralizacije izpostavljenosti družbe Immigon (15) in predvidene tokove plačil skupine Volksbanken-Verbund v okviru pravice do udeležbe pri dobičku (Genussrecht), ki je Avstriji zagotovljena na podlagi kataloga zavez. |
| --- | --- |

(54)

Finančno načrtovanje, kakor je bilo predloženo, upošteva učinek nevtralizacije izpostavljenosti družbe Immigon (15) in predvidene tokove plačil skupine Volksbanken-Verbund v okviru pravice do udeležbe pri dobičku (Genussrecht), ki je Avstriji zagotovljena na podlagi kataloga zavez.

15

Genussrecht

| (55) | V osnovnem scenariju je predvidena zmerna gospodarska rast na osnovnem trgu, Avstriji, ki nominalno znaša 0,8 % leta 2015, 1,5 % leta 2016 in 1,7 % v naslednjih letih do leta 2019, letno stopnjo inflacije med 1,1 % in 2,2 % ter trimesečno obrestno mero Euribor, ki bo z 0,1 % leta 2015 zrasla na 1,9 % leta 2019. Skupina Volksbanken-Verbund na podlagi teh predpostavk napoveduje izgube za leto 2015 in [8–9]-odstotni kapitalski donos leta 2019. Delež navadnega lastniškega kapitala naj bi se z [9–11] % leta 2015 povečal na [11–13] % leta 2019. Gibanja nadaljnjih ključnih številk so razvidna iz naslednjih preglednic izračunov izgub in dobička ter bilanc.

  Preglednica 1


  Ključni finančni podatki v osnovnem scenariju

  [...] |
| --- | --- |

(55)

V osnovnem scenariju je predvidena zmerna gospodarska rast na osnovnem trgu, Avstriji, ki nominalno znaša 0,8 % leta 2015, 1,5 % leta 2016 in 1,7 % v naslednjih letih do leta 2019, letno stopnjo inflacije med 1,1 % in 2,2 % ter trimesečno obrestno mero Euribor, ki bo z 0,1 % leta 2015 zrasla na 1,9 % leta 2019. Skupina Volksbanken-Verbund na podlagi teh predpostavk napoveduje izgube za leto 2015 in [8–9]-odstotni kapitalski donos leta 2019. Delež navadnega lastniškega kapitala naj bi se z [9–11] % leta 2015 povečal na [11–13] % leta 2019. Gibanja nadaljnjih ključnih številk so razvidna iz naslednjih preglednic izračunov izgub in dobička ter bilanc.

Preglednica 1

Preglednica 1

Ključni finančni podatki v osnovnem scenariju

Ključni finančni podatki v osnovnem scenariju

[...]

| (56) | Scenarij izjemnih situacij temelji na predpostavki kreditnega krča, ki je posledica pomanjkljivosti v evropskem bančnem sektorju, ki jih tuji financerji (donatorji) in ECB ne morejo odpraviti. Realna gospodarska rast je rahlo negativna in se od leta 2017 le počasi popravlja. V letih 2015 in 2016 je stopnja inflacije negativna, v nadaljnjih letih pa le delno pozitivna. Obrestne mere ostajajo izredno nizke in vrednost švicarskega franka glede na euro še dalje raste. Skupina Volksbanken-Verbund na podlagi navedenih predpostavk napoveduje, da bo kapitalski donos v letih 2015 in 2016 ostal negativen in se nato do leta 2019 dvignil na [5–8] %, delež navadnega lastniškega kapitala pa se bo z [8–10] % leta 2015 dvignil na [10–12] % leta 2019. Gibanja nadaljnjih ključnih številk so razvidna iz naslednjih preglednic izračunov izgub in dobička ter bilanc.

  Preglednica 2


  Ključni finančni podatki v scenariju izjemnih situacij

  [...] |
| --- | --- |

(56)

Scenarij izjemnih situacij temelji na predpostavki kreditnega krča, ki je posledica pomanjkljivosti v evropskem bančnem sektorju, ki jih tuji financerji (donatorji) in ECB ne morejo odpraviti. Realna gospodarska rast je rahlo negativna in se od leta 2017 le počasi popravlja. V letih 2015 in 2016 je stopnja inflacije negativna, v nadaljnjih letih pa le delno pozitivna. Obrestne mere ostajajo izredno nizke in vrednost švicarskega franka glede na euro še dalje raste. Skupina Volksbanken-Verbund na podlagi navedenih predpostavk napoveduje, da bo kapitalski donos v letih 2015 in 2016 ostal negativen in se nato do leta 2019 dvignil na [5–8] %, delež navadnega lastniškega kapitala pa se bo z [8–10] % leta 2015 dvignil na [10–12] % leta 2019. Gibanja nadaljnjih ključnih številk so razvidna iz naslednjih preglednic izračunov izgub in dobička ter bilanc.

Preglednica 2

Preglednica 2

Ključni finančni podatki v scenariju izjemnih situacij

Ključni finančni podatki v scenariju izjemnih situacij

[...]

Nove zaveze in izravnalni ukrepi Avstrije

Nove zaveze in izravnalni ukrepi Avstrije

| (57) | Avstrijski organi so sprejeli več zavez v zvezi z izvajanjem novega načrta prestrukturiranja. Navedene zaveze avstrijskih organov so določene v ločenem dokumentu, priloženem temu sklepu. |
| --- | --- |

(57)

Avstrijski organi so sprejeli več zavez v zvezi z izvajanjem novega načrta prestrukturiranja. Navedene zaveze avstrijskih organov so določene v ločenem dokumentu, priloženem temu sklepu.

| (58) | V skladu z oddelkom 5 sporočila o prestrukturiranju je treba redno poročati Komisiji, da lahko ta preveri, ali se novi načrt prestrukturiranja izvaja pravilno. Avstrija bo imenovala skrbnika spremljanja, ki bo Komisiji pomagal pri opravljanju njene naloge, tj. zagotavljanju, ali se sklep izvaja pravilno. Skrbnik spremljanja bo poročilo o spremljanju predložil vsakih šest mesecev. Prvo poročilo bi moralo biti predloženo najpozneje šest mesecev po odobritvi načrta prestrukturiranja. Po mnenju Komisije navedena zaveza zagotavlja ustrezno spremljanje izvajanja načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(58)

V skladu z oddelkom 5 sporočila o prestrukturiranju je treba redno poročati Komisiji, da lahko ta preveri, ali se novi načrt prestrukturiranja izvaja pravilno. Avstrija bo imenovala skrbnika spremljanja, ki bo Komisiji pomagal pri opravljanju njene naloge, tj. zagotavljanju, ali se sklep izvaja pravilno. Skrbnik spremljanja bo poročilo o spremljanju predložil vsakih šest mesecev. Prvo poročilo bi moralo biti predloženo najpozneje šest mesecev po odobritvi načrta prestrukturiranja. Po mnenju Komisije navedena zaveza zagotavlja ustrezno spremljanje izvajanja načrta prestrukturiranja.

Nadzornikova odobritev načrta

Nadzornikova odobritev načrta

| (59) | Novi načrt prestrukturiranja, priglašen Komisiji, ustreza načrtu za zbiranje kapitala, ki je bil predložen ECB/enotnemu mehanizmu nadzora, njegov glavni cilj pa je preoblikovanje skupine Volksbanken-Verbund na način, da se bo odpravil kapitalski primanjkljaj, opredeljen v celoviti oceni ECB/EBA. |
| --- | --- |

(59)

Novi načrt prestrukturiranja, priglašen Komisiji, ustreza načrtu za zbiranje kapitala, ki je bil predložen ECB/enotnemu mehanizmu nadzora, njegov glavni cilj pa je preoblikovanje skupine Volksbanken-Verbund na način, da se bo odpravil kapitalski primanjkljaj, opredeljen v celoviti oceni ECB/EBA.

| (60) | Enotni mehanizem nadzora je določil, da mora biti od 26. julija 2015 dosežena previdnostna kapitalska zahteva v višini 14,63 %. Enotni mehanizem nadzora bo na navedeni datum preveril previdnostno kapitalsko zahtevo ob upoštevanju izvajanja načrta zbiranja kapitala. Izvajanje načrta se je začelo s vključitvijo ukrepov od (a) do (c) iz uvodne izjave 35 v avstrijskem poslovnem registru. Da bi lahko nacionalna avstrijska sodišča odobrila vključitev v poslovni register, je enotni mehanizem nadzora odobril te ukrepe. |
| --- | --- |

(60)

Enotni mehanizem nadzora je določil, da mora biti od 26. julija 2015 dosežena previdnostna kapitalska zahteva v višini 14,63 %. Enotni mehanizem nadzora bo na navedeni datum preveril previdnostno kapitalsko zahtevo ob upoštevanju izvajanja načrta zbiranja kapitala. Izvajanje načrta se je začelo s vključitvijo ukrepov od (a) do (c) iz uvodne izjave 35 v avstrijskem poslovnem registru. Da bi lahko nacionalna avstrijska sodišča odobrila vključitev v poslovni register, je enotni mehanizem nadzora odobril te ukrepe.

3.   FORMALNI POSTOPEK PREISKAVE

FORMALNI POSTOPEK PREISKAVE

| (61) | Komisija opozarja, da je uvedla formalni postopek preiskave, na podlagi katerega je bil sprejet sklep iz leta 2012. Navedeni sklep je treba spremeniti v skladu s členom 7(3) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (16). |
| --- | --- |

(61)

Komisija opozarja, da je uvedla formalni postopek preiskave, na podlagi katerega je bil sprejet sklep iz leta 2012. Navedeni sklep je treba spremeniti v skladu s členom 7(3) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (16).

16

4.   STALIŠČE AVSTRIJE

STALIŠČE AVSTRIJE

| (62) | Avstrija je v javnih izjavah izključila morebitno novo pomoč za skupino Volksbanken-Verbund. Meni, da predloženi načrt prestrukturiranja ne pomeni nove pomoči. |
| --- | --- |

(62)

Avstrija je v javnih izjavah izključila morebitno novo pomoč za skupino Volksbanken-Verbund. Meni, da predloženi načrt prestrukturiranja ne pomeni nove pomoči.

| (63) | Vendar Avstrija priznava, da pomeni novi načrt prestrukturiranja znatno spremembo načrta prestrukturiranja iz leta 2012, zato mora Komisija pred njegovim izvajanjem spremeniti sklep. V skladu s tem je novi načrt priglasila Komisiji. |
| --- | --- |

(63)

Vendar Avstrija priznava, da pomeni novi načrt prestrukturiranja znatno spremembo načrta prestrukturiranja iz leta 2012, zato mora Komisija pred njegovim izvajanjem spremeniti sklep. V skladu s tem je novi načrt priglasila Komisiji.

| (64) | Avstrija priznava tudi, da je treba skupino Volksbanken-Verbund v smislu pravil o državni pomoči šteti za naslednico družbe ÖVAG, zato je ta tudi predmet tega spremenjenega sklepa. |
| --- | --- |

(64)

Avstrija priznava tudi, da je treba skupino Volksbanken-Verbund v smislu pravil o državni pomoči šteti za naslednico družbe ÖVAG, zato je ta tudi predmet tega spremenjenega sklepa.

| (65) | Hkrati Avstrija trdi, da novi načrt prestrukturiranja s svojim seznamom zavez ohranja ravnovesje sklepa iz leta 2012 in s tem tudi prvotno združljivost pomoči. |
| --- | --- |

(65)

Hkrati Avstrija trdi, da novi načrt prestrukturiranja s svojim seznamom zavez ohranja ravnovesje sklepa iz leta 2012 in s tem tudi prvotno združljivost pomoči.

5.   OCENA UKREPOV

OCENA UKREPOV

5.1   DRŽAVNA POMOČ

Prisotnost obstoječe državne pomoči in gospodarsko nasledstvo

Prisotnost obstoječe državne pomoči in gospodarsko nasledstvo

| (66) | Komisija je v zvezi z ukrepi, ki jih je odobrila v korist družbe ÖVAG v letih 2009 in 2012, že ugotovila, da navedeni ukrepi pomenijo državno pomoč. Zato v tem sklepu ni treba ponovno oceniti narave državne pomoči teh ukrepov. |
| --- | --- |

(66)

Komisija je v zvezi z ukrepi, ki jih je odobrila v korist družbe ÖVAG v letih 2009 in 2012, že ugotovila, da navedeni ukrepi pomenijo državno pomoč. Zato v tem sklepu ni treba ponovno oceniti narave državne pomoči teh ukrepov.

| (67) | Osrednji element načrta prestrukturiranja iz leta 2012, na katerem je temeljil sklep iz leta 2012, je bila preusmeritev družbe ÖVAG v njeno funkcijo osrednje organizacije, ki je bila vključena v shemo skupne odgovornosti s primarnimi bankami. V navedeni ureditvi je družba ÖVAG kot osrednja organizacija prevzela odgovornost za vse obveznosti skupine Volksbanken-Verbund, posamezne primarne banke pa so bile odgovorne le, če to ne bi posegalo v njihov posamezni delež kapitala. |
| --- | --- |

(67)

Osrednji element načrta prestrukturiranja iz leta 2012, na katerem je temeljil sklep iz leta 2012, je bila preusmeritev družbe ÖVAG v njeno funkcijo osrednje organizacije, ki je bila vključena v shemo skupne odgovornosti s primarnimi bankami. V navedeni ureditvi je družba ÖVAG kot osrednja organizacija prevzela odgovornost za vse obveznosti skupine Volksbanken-Verbund, posamezne primarne banke pa so bile odgovorne le, če to ne bi posegalo v njihov posamezni delež kapitala.

| (68) | Nekatere zaveze iz leta 2012, ki jih je predložila Avstrija, so se nanašale tudi na primarne banke, pri čemer so se zaščitili nekateri pritoki prihodkov družbe ÖVAG kot osrednje institucije (zaveza 9), primarne banke pa zavezale k sodelovanju pri vračilu kapitalske udeležbe v družbi ÖVAG, „če to dovoljujejo minimalne zakonske zahteve“ (zaveza 11.2). Navedene zaveze so bile potrebne zaradi določene ureditve odgovornosti v skupini Volksbanken-Verbund, da bi se pomoč štela za združljivo. Poleg tega je Komisija lahko na podlagi navedenih zavez skupaj z določeno ureditvijo odgovornosti družbo ÖVAG obravnavala ločeno od skupine Volksbanken-Verbund. |
| --- | --- |

(68)

Nekatere zaveze iz leta 2012, ki jih je predložila Avstrija, so se nanašale tudi na primarne banke, pri čemer so se zaščitili nekateri pritoki prihodkov družbe ÖVAG kot osrednje institucije (zaveza 9), primarne banke pa zavezale k sodelovanju pri vračilu kapitalske udeležbe v družbi ÖVAG, „če to dovoljujejo minimalne zakonske zahteve“ (zaveza 11.2). Navedene zaveze so bile potrebne zaradi določene ureditve odgovornosti v skupini Volksbanken-Verbund, da bi se pomoč štela za združljivo. Poleg tega je Komisija lahko na podlagi navedenih zavez skupaj z določeno ureditvijo odgovornosti družbo ÖVAG obravnavala ločeno od skupine Volksbanken-Verbund.

| (69) | V skladu z novim načrtom prestrukturiranja bo osrednjo gospodarsko dejavnost družbe ÖVAG izvajala ena od primarnih bank, tj. VBWB. Natančneje, banka VBWB bo prevzela vlogo družbe ÖVAG kot osrednje organizacije skupine Volksbanken-Verbund, pri čemer se bodo vse zadevne funkcije in sredstva z družbe ÖVAG prenesle na banko VBWB. Skupno se bodo prenesla sredstva in odgovornosti v višini 8,6 milijarde EUR, vključno z vsemi temeljnimi funkcijami družbe ÖVAG, kakor so opredeljene v sklepu iz leta 2012, razen treh manjših hčerinskih družb, in sicer VB Factoring (z bilanco stanja v višini 86 milijonov EUR), VB Mobilienleasing (700 milijonov EUR) in VB Investments (30 milijonov EUR), ki bodo ostale v likvidiranem subjektu, družbi Immigon. |
| --- | --- |

(69)

V skladu z novim načrtom prestrukturiranja bo osrednjo gospodarsko dejavnost družbe ÖVAG izvajala ena od primarnih bank, tj. VBWB. Natančneje, banka VBWB bo prevzela vlogo družbe ÖVAG kot osrednje organizacije skupine Volksbanken-Verbund, pri čemer se bodo vse zadevne funkcije in sredstva z družbe ÖVAG prenesle na banko VBWB. Skupno se bodo prenesla sredstva in odgovornosti v višini 8,6 milijarde EUR, vključno z vsemi temeljnimi funkcijami družbe ÖVAG, kakor so opredeljene v sklepu iz leta 2012, razen treh manjših hčerinskih družb, in sicer VB Factoring (z bilanco stanja v višini 86 milijonov EUR), VB Mobilienleasing (700 milijonov EUR) in VB Investments (30 milijonov EUR), ki bodo ostale v likvidiranem subjektu, družbi Immigon.

| (70) | V nasprotju z asimetrično strukturo obveznosti med primarnimi bankami in osrednjo organizacijo, se bo skupino Volksbanken-Verbund vključilo v ureditev popolne solidarne odgovornosti na podlagi novega načrta prestrukturiranja. Zaradi teh in nadaljnjih strukturnih sprememb v skupini Volksbanken-Verbund (uvodna izjava 49) nove osrednje organizacije, banke VBWB, ni mogoče več obravnavati ločeno od primarnih bank. Navedeno stališče potrjujeta konsolidiran pristop enotnega mehanizma nadzora v celoviti oceni in dejstvo, da je bila kapitalska zahteva oblikovana na združeni ravni (skupine Volksbanken-Verbund). |
| --- | --- |

(70)

V nasprotju z asimetrično strukturo obveznosti med primarnimi bankami in osrednjo organizacijo, se bo skupino Volksbanken-Verbund vključilo v ureditev popolne solidarne odgovornosti na podlagi novega načrta prestrukturiranja. Zaradi teh in nadaljnjih strukturnih sprememb v skupini Volksbanken-Verbund (uvodna izjava 49) nove osrednje organizacije, banke VBWB, ni mogoče več obravnavati ločeno od primarnih bank. Navedeno stališče potrjujeta konsolidiran pristop enotnega mehanizma nadzora v celoviti oceni in dejstvo, da je bila kapitalska zahteva oblikovana na združeni ravni (skupine Volksbanken-Verbund).

| (71) | Komisija zato meni, da je skupina Volksbanken-Verbund gospodarska naslednica subjekta, ki je prejel pomoč na podlagi sklepa iz leta 2012, družbe ÖVAG. Skupina Volksbanken-Verbund je torej upravičenka do obstoječe državne pomoči. |
| --- | --- |

(71)

Komisija zato meni, da je skupina Volksbanken-Verbund gospodarska naslednica subjekta, ki je prejel pomoč na podlagi sklepa iz leta 2012, družbe ÖVAG. Skupina Volksbanken-Verbund je torej upravičenka do obstoječe državne pomoči.

Brez nove državne pomoči družbi ÖVAG, družbi Immigon, banki VBWB ali skupini Volksbanken-Verbund

Brez nove državne pomoči družbi ÖVAG, družbi Immigon, banki VBWB ali skupini Volksbanken-Verbund

| (72) | Komisija mora poleg vprašanja prenosa obstoječe državne pomoči na gospodarskega naslednika oceniti tudi, ali je v novi načrt prestrukturiranja vključena morebitna nova pomoč. |
| --- | --- |

(72)

Komisija mora poleg vprašanja prenosa obstoječe državne pomoči na gospodarskega naslednika oceniti tudi, ali je v novi načrt prestrukturiranja vključena morebitna nova pomoč.

| (73) | Komisija ugotavlja, da po mnenju Avstrije v okviru novega načrta prestrukturiranja ne bo dodeljena nobena dodatna državna pomoč. |
| --- | --- |

(73)

Komisija ugotavlja, da po mnenju Avstrije v okviru novega načrta prestrukturiranja ne bo dodeljena nobena dodatna državna pomoč.

| (74) | V skladu s členom 107(1) Pogodbe je državna pomoč „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem [...], kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. Ukrep v smislu navedene določbe pomeni državno pomoč, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (a) ukrep je mogoče pripisati državi in se financira z državnimi sredstvi; (b) prejemniku mora dodeliti prednost; (c) navedena prednost mora biti selektivna in (d) ukrep mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco ter bi lahko vplival na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(74)

V skladu s členom 107(1) Pogodbe je državna pomoč „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem [...], kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. Ukrep v smislu navedene določbe pomeni državno pomoč, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (a) ukrep je mogoče pripisati državi in se financira z državnimi sredstvi; (b) prejemniku mora dodeliti prednost; (c) navedena prednost mora biti selektivna in (d) ukrep mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco ter bi lahko vplival na trgovino med državami članicami.

| (75) | Novi načrt prestrukturiranja družbi ÖVAG ali družbi Immigon ne dodeljuje nobene nove prednosti. Družba ÖVAG bo prenehala obstajati, vsa njena strateška sredstva in odgovornosti se bodo prenesla na družbo Immigon, preostanek pa se bo likvidiral v družbi Immigon. V skladu s trenutnim načrtom naj bi se pri likvidaciji družbe Immigon porabil skoraj ves njen kapital, vendar se pri tem jamstvo za sredstva ne bo črpalo. To pomeni, da naj bi se tveganja v okviru instrumentov navadnega lastniškega kapitala uresničila, vključno z izgubo lastniškega deleža Avstrije v višini 250 milijonov EUR in neporavnano kapitalsko udeležbo v nominalnem znesku v višini 300 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(75)

Novi načrt prestrukturiranja družbi ÖVAG ali družbi Immigon ne dodeljuje nobene nove prednosti. Družba ÖVAG bo prenehala obstajati, vsa njena strateška sredstva in odgovornosti se bodo prenesla na družbo Immigon, preostanek pa se bo likvidiral v družbi Immigon. V skladu s trenutnim načrtom naj bi se pri likvidaciji družbe Immigon porabil skoraj ves njen kapital, vendar se pri tem jamstvo za sredstva ne bo črpalo. To pomeni, da naj bi se tveganja v okviru instrumentov navadnega lastniškega kapitala uresničila, vključno z izgubo lastniškega deleža Avstrije v višini 250 milijonov EUR in neporavnano kapitalsko udeležbo v nominalnem znesku v višini 300 milijonov EUR.

| (76) | Jamstvo za sredstva bo še naprej krilo družbo ÖVAG/Immigon. Na podlagi veljavnega pogodbenega dogovora se lahko jamstvo uveljavlja le do 31. decembra 2015 za terjatve, evidentirane do navedenega datuma, in za zneske, potrebne za ohranjanje 10-odstotnega deleža navadnega lastniškega kapitala. V skladu z informacijami, ki jih je predložila Avstrija, so se že evidentirali vrednostni papirji, upravičeni do nadomestila na podlagi jamstva, ki skupaj presegajo najvišji znesek jamstva v višini 100 milijonov EUR. O upravičenosti evidentiranih terjatev se bo odločalo 31. decembra 2015, uprava družbe Immigon pa je zakonsko obvezana k zaščiti interesov lastnikov, zato nima druge izbire, kot da evidentira vse mogoče terjatve za poravnavo konec leta 2015. |
| --- | --- |

(76)

Jamstvo za sredstva bo še naprej krilo družbo ÖVAG/Immigon. Na podlagi veljavnega pogodbenega dogovora se lahko jamstvo uveljavlja le do 31. decembra 2015 za terjatve, evidentirane do navedenega datuma, in za zneske, potrebne za ohranjanje 10-odstotnega deleža navadnega lastniškega kapitala. V skladu z informacijami, ki jih je predložila Avstrija, so se že evidentirali vrednostni papirji, upravičeni do nadomestila na podlagi jamstva, ki skupaj presegajo najvišji znesek jamstva v višini 100 milijonov EUR. O upravičenosti evidentiranih terjatev se bo odločalo 31. decembra 2015, uprava družbe Immigon pa je zakonsko obvezana k zaščiti interesov lastnikov, zato nima druge izbire, kot da evidentira vse mogoče terjatve za poravnavo konec leta 2015.

| (77) | Družbi Immigon od 31. decembra 2015 kot likvidiranemu subjektu ne bo več treba izpolnjevati kapitalskih zahtev. Zato je težko oceniti pogoj za poravnavo jamstva, povezan z deležem navadnega lastniškega kapitala. Navedena ocena je v celoti vprašanje nacionalne zakonodaje, zato Komisija sprejema stališče Avstrije, v skladu s katerim nadaljnji obstoj družbe ÖVAG v obliki likvidiranega subjekta v skladu s členom 162 zakona BaSAG ne vpliva na nadaljnjo veljavnost jamstva. Na podlagi tega stališča in ob upoštevanju, da se bo kapital družbe Immigon na navedeni datum zmanjšal za 96,65 %, bo pogoj za poravnavo glede manj kot 10-odstotnega deleža navadnega lastniškega kapitala izpolnjen in vse terjatve, upravičene na datum 31. decembra 2015, bo treba poravnati. |
| --- | --- |

(77)

Družbi Immigon od 31. decembra 2015 kot likvidiranemu subjektu ne bo več treba izpolnjevati kapitalskih zahtev. Zato je težko oceniti pogoj za poravnavo jamstva, povezan z deležem navadnega lastniškega kapitala. Navedena ocena je v celoti vprašanje nacionalne zakonodaje, zato Komisija sprejema stališče Avstrije, v skladu s katerim nadaljnji obstoj družbe ÖVAG v obliki likvidiranega subjekta v skladu s členom 162 zakona BaSAG ne vpliva na nadaljnjo veljavnost jamstva. Na podlagi tega stališča in ob upoštevanju, da se bo kapital družbe Immigon na navedeni datum zmanjšal za 96,65 %, bo pogoj za poravnavo glede manj kot 10-odstotnega deleža navadnega lastniškega kapitala izpolnjen in vse terjatve, upravičene na datum 31. decembra 2015, bo treba poravnati.

| (78) | Na podlagi navedenih pogojev spremembi dogovora o jamstvu – (a) podaljšanje obdobja za poravnavo plačil jamstva brez omogočanja, da se po 31. decembru 2015 evidentirajo nadaljnje terjatve in (b) izvršljivost plačila poravnave le, če bi kapital v nasprotnem primeru padel pod nič – dejansko zmanjšujeta tveganje za ponudnika jamstva, da se bo jamstvo uveljavljalo. Poleg tega bodo veljavna plačila letnih premij v višini 10 % še naprej veljala za nadaljnji dve leti. Novi pogoji jamstva za sredstva torej le krepijo položaj ponudnika jamstva in družbi ÖVAG/Immigon ne zagotavljajo dodatne prednosti. |
| --- | --- |

(78)

Na podlagi navedenih pogojev spremembi dogovora o jamstvu – (a) podaljšanje obdobja za poravnavo plačil jamstva brez omogočanja, da se po 31. decembru 2015 evidentirajo nadaljnje terjatve in (b) izvršljivost plačila poravnave le, če bi kapital v nasprotnem primeru padel pod nič – dejansko zmanjšujeta tveganje za ponudnika jamstva, da se bo jamstvo uveljavljalo. Poleg tega bodo veljavna plačila letnih premij v višini 10 % še naprej veljala za nadaljnji dve leti. Novi pogoji jamstva za sredstva torej le krepijo položaj ponudnika jamstva in družbi ÖVAG/Immigon ne zagotavljajo dodatne prednosti.

| (79) | Novi načrt prestrukturiranja prav tako ne dodeljuje nove prednosti skupini Volksbanken-Verbund, vključno z njeno novo osrednjo organizacijo, banko VBWB. Kot je bilo pojasnjeno (17), je skupina Volksbanken-Verbund upravičenka do obstoječe pomoči. Natančneje, na podlagi sklepa iz leta 2012 so morale primarne banke sodelovati pri realizaciji vračila neporavnane kapitalske udeležbe v višini 300 milijonov EUR do konca leta 2017, kolikor so dopuščale njihove minimalne zakonske zahteve. Poudariti je treba, da je v celoviti oceni kapitalski primanjkljaj ni bil na ocenjen na ravni družbe ÖVAG, ampak na ravni skupine Volksbanken-Verbund kot celote. |
| --- | --- |

(79)

Novi načrt prestrukturiranja prav tako ne dodeljuje nove prednosti skupini Volksbanken-Verbund, vključno z njeno novo osrednjo organizacijo, banko VBWB. Kot je bilo pojasnjeno (17), je skupina Volksbanken-Verbund upravičenka do obstoječe pomoči. Natančneje, na podlagi sklepa iz leta 2012 so morale primarne banke sodelovati pri realizaciji vračila neporavnane kapitalske udeležbe v višini 300 milijonov EUR do konca leta 2017, kolikor so dopuščale njihove minimalne zakonske zahteve. Poudariti je treba, da je v celoviti oceni kapitalski primanjkljaj ni bil na ocenjen na ravni družbe ÖVAG, ampak na ravni skupine Volksbanken-Verbund kot celote.

17

| (80) | Tvegana kapitalska udeležba se bo absorbirala v okviru likvidacije družbe ÖVAG/Immigon, nove zaveze, ki jih je predložila Avstrija, pa vključujejo plačilo skupine Volksbanken-Verbund Avstriji v višini 300 milijonov EUR, saj so Avstriji dodeljene pravice do udeležbe pri dobičku. Skupina Volksbanken-Verbund se zavezuje k časovnemu razporedu plačil v skupnem znesku 300 milijonov EUR do konca leta [2020–2025], na podlagi pragov za višino vmesnih plačil v letih [...], [...] in [...]. |
| --- | --- |

(80)

Tvegana kapitalska udeležba se bo absorbirala v okviru likvidacije družbe ÖVAG/Immigon, nove zaveze, ki jih je predložila Avstrija, pa vključujejo plačilo skupine Volksbanken-Verbund Avstriji v višini 300 milijonov EUR, saj so Avstriji dodeljene pravice do udeležbe pri dobičku. Skupina Volksbanken-Verbund se zavezuje k časovnemu razporedu plačil v skupnem znesku 300 milijonov EUR do konca leta [2020–2025], na podlagi pragov za višino vmesnih plačil v letih [...], [...] in [...].

| (81) | Skupina Volksbanken-Verbund z zagotavljanjem nove zaveze k plačilu 300 milijonov EUR državi obnavlja terjatev, ki je po višini enaka prvotnemu zahtevanemu povračilu. Navedena prvotna terjatev bi bila pri postopku likvidacije družbe ÖVAG izgubljena, saj bi se povezana tveganja uresničila. Novi časovni razpored plačil bo v primerjavi s prvotno zavezo prinesel precejšnji odlog plačil, vendar je treba upoštevati, da bi v primeru preproste likvidacije družbe ÖVAG (in v primeru reševanja celotne skupine Volksbanken-Verbund v scenariju izjemnih situacij) vse terjatve, lastniški kapital in kapitalska udeležba države prenehali obstajati. |
| --- | --- |

(81)

Skupina Volksbanken-Verbund z zagotavljanjem nove zaveze k plačilu 300 milijonov EUR državi obnavlja terjatev, ki je po višini enaka prvotnemu zahtevanemu povračilu. Navedena prvotna terjatev bi bila pri postopku likvidacije družbe ÖVAG izgubljena, saj bi se povezana tveganja uresničila. Novi časovni razpored plačil bo v primerjavi s prvotno zavezo prinesel precejšnji odlog plačil, vendar je treba upoštevati, da bi v primeru preproste likvidacije družbe ÖVAG (in v primeru reševanja celotne skupine Volksbanken-Verbund v scenariju izjemnih situacij) vse terjatve, lastniški kapital in kapitalska udeležba države prenehali obstajati.

| (82) | Poleg tega je navedena nova zaveza zavezujoča za skupino Volksbanken-Verbund, čeprav plačila v zvezi s pravico do udeležbe pri dobičku ostajajo odvisna od dobička. Hkrati zaveza zagotavlja, da ima terjatev Avstrije do navedenih plačil prednost pred morebitnimi izplačili dividend. Avstrija bo za vsako razdelitev dividend strankam zunaj konsolidirane skupine Volksbanken-Verbund prejela nadomestilo v enakem znesku, poleg tega pa še plačilo na podlagi pravice do udeležbe pri dobičku. |
| --- | --- |

(82)

Poleg tega je navedena nova zaveza zavezujoča za skupino Volksbanken-Verbund, čeprav plačila v zvezi s pravico do udeležbe pri dobičku ostajajo odvisna od dobička. Hkrati zaveza zagotavlja, da ima terjatev Avstrije do navedenih plačil prednost pred morebitnimi izplačili dividend. Avstrija bo za vsako razdelitev dividend strankam zunaj konsolidirane skupine Volksbanken-Verbund prejela nadomestilo v enakem znesku, poleg tega pa še plačilo na podlagi pravice do udeležbe pri dobičku.

| (83) | Avstrija bo prejela 25-odstotni delež plus eno delnico v družbi VBWB kot zavarovanje za plačila na podlagi pravice do udeležbe pri dobičku. Če skupina Volksbanken-Verbund izplačil ne bo izvedla v skladu s pragovi iz časovnega razporeda plačil, bodo delničarji družbe VBWB na Avstrijo brezplačno prenesli dodatne delnice, s čimer se bo njen delež v družbi VBWB povečal na [26–40] %. Poleg tega bo lahko Avstrija takrat uveljavljala zavarovanje. |
| --- | --- |

(83)

Avstrija bo prejela 25-odstotni delež plus eno delnico v družbi VBWB kot zavarovanje za plačila na podlagi pravice do udeležbe pri dobičku. Če skupina Volksbanken-Verbund izplačil ne bo izvedla v skladu s pragovi iz časovnega razporeda plačil, bodo delničarji družbe VBWB na Avstrijo brezplačno prenesli dodatne delnice, s čimer se bo njen delež v družbi VBWB povečal na [26–40] %. Poleg tega bo lahko Avstrija takrat uveljavljala zavarovanje.

| (84) | Nova zaveza kot takšna se sicer nekoliko razlikuje od prvotne zaveze, vendar je slednji enakovredna, zato se zanjo ne more šteti, da družbi ÖVAG, družbi Immigon, banki VBWB ali skupini Volksbanken-Verbund dodeljuje prednost. |
| --- | --- |

(84)

Nova zaveza kot takšna se sicer nekoliko razlikuje od prvotne zaveze, vendar je slednji enakovredna, zato se zanjo ne more šteti, da družbi ÖVAG, družbi Immigon, banki VBWB ali skupini Volksbanken-Verbund dodeljuje prednost.

| (85) | Novi načrt prestrukturiranja razen nove zaveze glede plačila zneska, ki je enakovreden prvotni vrednosti kapitalske udeležbe v družbi ÖVAG na podlagi na novo uvedene pravice do udeležbe pri dobičku v družbi VBWB, v zvezi z avstrijsko državo ne uvaja nobenih večjih sprememb, za katere bi se lahko razumelo, da družbi VBWB ali skupini Volksbanken-Verbund dodeljujejo prednost. |
| --- | --- |

(85)

Novi načrt prestrukturiranja razen nove zaveze glede plačila zneska, ki je enakovreden prvotni vrednosti kapitalske udeležbe v družbi ÖVAG na podlagi na novo uvedene pravice do udeležbe pri dobičku v družbi VBWB, v zvezi z avstrijsko državo ne uvaja nobenih večjih sprememb, za katere bi se lahko razumelo, da družbi VBWB ali skupini Volksbanken-Verbund dodeljujejo prednost.

| (86) | Novi načrt prestrukturiranja družbi ÖVAG, družbi Immigon, banki VBWB ali skupini Volksbanken-Verbund ne dodeljuje nobene prednosti, zato nadaljnje ocenjevanje kumulativnih meril o državni pomoči ni potrebno. Komisija na podlagi navedenega meni, da ukrepi iz novega načrta prestrukturiranja ne izpolnjujejo pogojev iz člena 107(1) PDEU, zato ne pomenijo nove pomoči družbi ÖVAG, družbi Immigon, banki VBWB ali skupini Volksbanken-Verbund v smislu navedene določbe. |
| --- | --- |

(86)

Novi načrt prestrukturiranja družbi ÖVAG, družbi Immigon, banki VBWB ali skupini Volksbanken-Verbund ne dodeljuje nobene prednosti, zato nadaljnje ocenjevanje kumulativnih meril o državni pomoči ni potrebno. Komisija na podlagi navedenega meni, da ukrepi iz novega načrta prestrukturiranja ne izpolnjujejo pogojev iz člena 107(1) PDEU, zato ne pomenijo nove pomoči družbi ÖVAG, družbi Immigon, banki VBWB ali skupini Volksbanken-Verbund v smislu navedene določbe.

5.2   OCENA PRAVNE ZDRUŽLJIVOSTI UKREPOV

| (87) | Kot je bilo pojasnjeno v oddelku 5.1, novi načrt prestrukturiranja ne vsebuje nove pomoči, pomoč za družbo ÖVAG, ki je bila odobrena v sklepu iz leta 2012, pa se bo prenesla na skupino Volksbanken-Verbund kot gospodarsko naslednico družbe ÖVAG. |
| --- | --- |

(87)

Kot je bilo pojasnjeno v oddelku 5.1, novi načrt prestrukturiranja ne vsebuje nove pomoči, pomoč za družbo ÖVAG, ki je bila odobrena v sklepu iz leta 2012, pa se bo prenesla na skupino Volksbanken-Verbund kot gospodarsko naslednico družbe ÖVAG.

| (88) | Komisija mora zato na podlagi sklepa iz leta 2012 ugotoviti, ali so ukrepi pomoči iz leta 2012 še vedno združljivi z notranjim trgom na podlagi novega načrta prestrukturiranja in kataloga zavez. Navedeno oceno je treba izvesti na enaki pravni podlagi, kot je veljala za sklep iz leta 2012, tj. na podlagi sporočila o dokapitalizaciji, sporočila o podaljšanju iz leta 2011 (18) in tudi sporočila o prestrukturiranju (19). |
| --- | --- |

(88)

Komisija mora zato na podlagi sklepa iz leta 2012 ugotoviti, ali so ukrepi pomoči iz leta 2012 še vedno združljivi z notranjim trgom na podlagi novega načrta prestrukturiranja in kataloga zavez. Navedeno oceno je treba izvesti na enaki pravni podlagi, kot je veljala za sklep iz leta 2012, tj. na podlagi sporočila o dokapitalizaciji, sporočila o podaljšanju iz leta 2011 (18) in tudi sporočila o prestrukturiranju (19).

18

19

| (89) | Uvodne izjave 83 do 92 sklepa iz leta 2012 v zvezi z združljivostjo pomoči iz leta 2012, ki se je ocenila na podlagi sporočila o dokapitalizaciji in sporočila o podaljšanju iz leta 2011 brez spremembe veljajo še naprej. Dokapitalizacija, dodeljena družbi ÖVAG v višini 250 milijonov EUR, in preostala kapitalska udeležba v višini 300 milijonov EUR bosta ostali družbi Immigon, v skladu z načrtom pa se bosta v celoti absorbirala v postopku likvidacije do leta 2017. |
| --- | --- |

(89)

Uvodne izjave 83 do 92 sklepa iz leta 2012 v zvezi z združljivostjo pomoči iz leta 2012, ki se je ocenila na podlagi sporočila o dokapitalizaciji in sporočila o podaljšanju iz leta 2011 brez spremembe veljajo še naprej. Dokapitalizacija, dodeljena družbi ÖVAG v višini 250 milijonov EUR, in preostala kapitalska udeležba v višini 300 milijonov EUR bosta ostali družbi Immigon, v skladu z načrtom pa se bosta v celoti absorbirala v postopku likvidacije do leta 2017.

| (90) | Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 93 sklepa iz leta 2012, sporočilo o prestrukturiranju določa, da je prestrukturiranje finančne institucije v trenutni krizi združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) PDEU le, če bo ponovno vzpostavilo donosnost banke, če vključuje ustrezen lasten prispevek in ustrezno porazdelitev bremena ter zajema ustrezne ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence. Kar zadeva navedene tri elemente, mora Komisija proučiti, v kolikšni meri spremembe, predložene v načrtu prestrukturiranja in katalogu zavez, ohranjajo združljivost ukrepov, določenih v sklepu iz leta 2012. |
| --- | --- |

(90)

Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 93 sklepa iz leta 2012, sporočilo o prestrukturiranju določa, da je prestrukturiranje finančne institucije v trenutni krizi združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) PDEU le, če bo ponovno vzpostavilo donosnost banke, če vključuje ustrezen lasten prispevek in ustrezno porazdelitev bremena ter zajema ustrezne ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence. Kar zadeva navedene tri elemente, mora Komisija proučiti, v kolikšni meri spremembe, predložene v načrtu prestrukturiranja in katalogu zavez, ohranjajo združljivost ukrepov, določenih v sklepu iz leta 2012.

Uspešno poslovanje na podlagi osnovnega scenarija

Uspešno poslovanje na podlagi osnovnega scenarija

| (91) | Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 71, se bo pomoč iz leta 2012 prenesla na skupino Volksbanken-Verbund, kar je v celoti zajeto v novem načrtu prestrukturiranja. Pri tem je treba proučiti, ali bo dolgoročna donosnost skupine Volksbanken-Verbund v svoji novi obliki na podlagi načrta prestrukturiranja ponovno vzpostavljena do leta 2019. |
| --- | --- |

(91)

Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 71, se bo pomoč iz leta 2012 prenesla na skupino Volksbanken-Verbund, kar je v celoti zajeto v novem načrtu prestrukturiranja. Pri tem je treba proučiti, ali bo dolgoročna donosnost skupine Volksbanken-Verbund v svoji novi obliki na podlagi načrta prestrukturiranja ponovno vzpostavljena do leta 2019.

| (92) | Avstrija je v ta namen predložila finančni načrt do leta 2019, ki vključuje osnovni scenarij in scenarij izjemnih situacij za celotno skupino Volksbanken-Verbund in na podlagi katerega je Komisija opravila analizo. |
| --- | --- |

(92)

Avstrija je v ta namen predložila finančni načrt do leta 2019, ki vključuje osnovni scenarij in scenarij izjemnih situacij za celotno skupino Volksbanken-Verbund in na podlagi katerega je Komisija opravila analizo.

| (93) | Preoblikovanje strukture same skupine Volksbanken-Verbund prek združitve lokalnih primarnih bank v regionalno organizirane institucije se lahko oceni za koristno, če se bodo obstoječe razlike v skupini Volksbanken-Verbund v zvezi s kapitalskim prispevkom in donosnostjo nekoliko izravnale in se lahko izkoristijo morebitne sinergije. Iz naslednjega grafa je jasno razvidno, da je pri primerjavi med staro in novo skupino Volksbanken-Verbund razmik med deležem navadnega lastniškega kapitala in kapitalskim donosom manjši. |
| --- | --- |

(93)

Preoblikovanje strukture same skupine Volksbanken-Verbund prek združitve lokalnih primarnih bank v regionalno organizirane institucije se lahko oceni za koristno, če se bodo obstoječe razlike v skupini Volksbanken-Verbund v zvezi s kapitalskim prispevkom in donosnostjo nekoliko izravnale in se lahko izkoristijo morebitne sinergije. Iz naslednjega grafa je jasno razvidno, da je pri primerjavi med staro in novo skupino Volksbanken-Verbund razmik med deležem navadnega lastniškega kapitala in kapitalskim donosom manjši.

Image 1

| (94) | Komisija pozdravlja dejstvo, da so morebitne sinergije vplivale na finančno načrtovanje le na področju stroškov, ki jih je lažje količinsko opredeliti kot prihodke, in da so vključene pri le [70–80] % že opredeljenega potenciala. Komisija glede manj kot [10–20] % stroškov za osebje letno in manj kot [5–10] % drugih stroškov meni, da je bil sprejet precej previden pristop in da so morda na voljo druge sinergije poleg tistih, ki so že vključene v načrt. |
| --- | --- |

(94)

Komisija pozdravlja dejstvo, da so morebitne sinergije vplivale na finančno načrtovanje le na področju stroškov, ki jih je lažje količinsko opredeliti kot prihodke, in da so vključene pri le [70–80] % že opredeljenega potenciala. Komisija glede manj kot [10–20] % stroškov za osebje letno in manj kot [5–10] % drugih stroškov meni, da je bil sprejet precej previden pristop in da so morda na voljo druge sinergije poleg tistih, ki so že vključene v načrt.

| (95) | Poslovna strategija skupine Volksbanken-Verbund v novi obliki v bistvu ostaja enaka. Jasen poudarek je na lokalnih in regionalnih strankah v segmentih zasebnih in poslovnih strank ter na poslih z malimi in srednjimi podjetji. Navedene poslovne dejavnosti že obsegajo večji del portfelja, so donosne in se v sklepu iz leta 2012 niso štele za problematične. V osnovnem scenariju se obrestovana sredstva na navedenih področjih povečujejo za približno [5–7] % do leta 2019, torej za manj kot polovico predvidene realne gospodarske rasti v višini približno 15 % v tem istem obdobju (20). Višje stopnje rasti so predvidene le na posebnih poslovnih področjih, kot so na primer storitve vlaganj v vrednostne papirje. Zaradi zelo omejenega prvotnega obsega navedenih poslov so predpostavke o višji rasti upravičene. |
| --- | --- |

(95)

Poslovna strategija skupine Volksbanken-Verbund v novi obliki v bistvu ostaja enaka. Jasen poudarek je na lokalnih in regionalnih strankah v segmentih zasebnih in poslovnih strank ter na poslih z malimi in srednjimi podjetji. Navedene poslovne dejavnosti že obsegajo večji del portfelja, so donosne in se v sklepu iz leta 2012 niso štele za problematične. V osnovnem scenariju se obrestovana sredstva na navedenih področjih povečujejo za približno [5–7] % do leta 2019, torej za manj kot polovico predvidene realne gospodarske rasti v višini približno 15 % v tem istem obdobju (20). Višje stopnje rasti so predvidene le na posebnih poslovnih področjih, kot so na primer storitve vlaganj v vrednostne papirje. Zaradi zelo omejenega prvotnega obsega navedenih poslov so predpostavke o višji rasti upravičene.

20

| (96) | Kar zadeva obveznosti, je treba poudariti poseben pomen poslovanja z vlogami zasebnih strank (približno 80 % vseh obveznosti). Navedena vrsta financiranja je na podlagi Basel III ocenjena za zelo zanesljivo in je temu primerno upoštevana v kazalnikih financiranja, kot sta količnik likvidnostnega kritja in količnik neto stabilnih virov financiranja. Skupina Volksbanken-Verbund je predložila tudi dokaz o veliki stabilnosti depozitnih poslov celo med krizo, zato Komisija meni, da je stanje skupine Volksbanken-Verbund glede financiranja še posebej trdno. Tudi pri depozitnih poslih je rast do leta 2019 približno [5–7]-odstotna in za več kot 50 % nižja od predvidene realne gospodarske rasti. |
| --- | --- |

(96)

Kar zadeva obveznosti, je treba poudariti poseben pomen poslovanja z vlogami zasebnih strank (približno 80 % vseh obveznosti). Navedena vrsta financiranja je na podlagi Basel III ocenjena za zelo zanesljivo in je temu primerno upoštevana v kazalnikih financiranja, kot sta količnik likvidnostnega kritja in količnik neto stabilnih virov financiranja. Skupina Volksbanken-Verbund je predložila tudi dokaz o veliki stabilnosti depozitnih poslov celo med krizo, zato Komisija meni, da je stanje skupine Volksbanken-Verbund glede financiranja še posebej trdno. Tudi pri depozitnih poslih je rast do leta 2019 približno [5–7]-odstotna in za več kot 50 % nižja od predvidene realne gospodarske rasti.

| (97) | Predpostavke tveganja v zvezi z različnimi kreditnimi portfelji se zdijo verjetne. V osnovnem scenariju načrtovane vrednosti za rezervacije za tveganja in oslabitve ustrezajo stopnji stroškov običajnega tveganja v višini približno [7–15] bazičnih točk za posle z zasebnimi strankami in [30–45] bazičnih točk za posle s poslovnimi strankami. Navedene predpostavke se zdijo ustrezne za gospodarske razmere v avstrijskem kreditnem poslovanju, čeprav ne zadržane. |
| --- | --- |

(97)

Predpostavke tveganja v zvezi z različnimi kreditnimi portfelji se zdijo verjetne. V osnovnem scenariju načrtovane vrednosti za rezervacije za tveganja in oslabitve ustrezajo stopnji stroškov običajnega tveganja v višini približno [7–15] bazičnih točk za posle z zasebnimi strankami in [30–45] bazičnih točk za posle s poslovnimi strankami. Navedene predpostavke se zdijo ustrezne za gospodarske razmere v avstrijskem kreditnem poslovanju, čeprav ne zadržane.

| (98) | Z načrtom v skladu z osnovnim scenarijem bosta negativni kapitalski donos skupine Volksbanken-Verbund po obdavčitvi in navadni lastniški kapital v višini [9–11] % leta 2015 zrasla na kapitalski donos po obdavčitvi v višini [8–9] % z deležem navadnega lastniškega kapitala [11–13] % leta 2019. Ob upoštevanju zmernega profila tveganja poslovnega modela skupine Volksbanken-Verbund se lahko načrtovani kapitalski donos po obdavčitvi oceni za ustrezno nadomestilo za kapital. |
| --- | --- |

(98)

Z načrtom v skladu z osnovnim scenarijem bosta negativni kapitalski donos skupine Volksbanken-Verbund po obdavčitvi in navadni lastniški kapital v višini [9–11] % leta 2015 zrasla na kapitalski donos po obdavčitvi v višini [8–9] % z deležem navadnega lastniškega kapitala [11–13] % leta 2019. Ob upoštevanju zmernega profila tveganja poslovnega modela skupine Volksbanken-Verbund se lahko načrtovani kapitalski donos po obdavčitvi oceni za ustrezno nadomestilo za kapital.

| (99) | Komisija lahko na podlagi premislekov iz uvodnih izjav 94 do 98 o finančnem načrtovanju v zvezi z rastjo, likvidnostjo, stroški, obvladovanjem tveganja in donosnosti ugotovi, da je načrtovanje ustrezno, da se je izračunalo na podlagi precej previdnih predpostavk in da bo verjetno zagotovilo dolgoročno donosnost skupine Volksbanken-Verbund in s tem njeno zmožnost, da dostopa do kapitalskega trga. |
| --- | --- |

(99)

Komisija lahko na podlagi premislekov iz uvodnih izjav 94 do 98 o finančnem načrtovanju v zvezi z rastjo, likvidnostjo, stroški, obvladovanjem tveganja in donosnosti ugotovi, da je načrtovanje ustrezno, da se je izračunalo na podlagi precej previdnih predpostavk in da bo verjetno zagotovilo dolgoročno donosnost skupine Volksbanken-Verbund in s tem njeno zmožnost, da dostopa do kapitalskega trga.

Uspešno poslovanje na podlagi scenarija izjemnih situacij

Uspešno poslovanje na podlagi scenarija izjemnih situacij

| (100) | Navedeno oceno dolgoročne donosnosti in uspešnega poslovanja je potrdil tudi scenarij izjemnih situacij, ki je bil predložen istočasno. V tem scenariju je predvideno, da bosta sočasno prisotni dve izjemni situaciji, in sicer (a) okolje z dolgotrajno nizko obrestno mero, kot je trenutno predvideno, in (b) kreditna kriza. Zaradi dolgotrajnih nizkih obrestnih mer se izvaja pritisk na obrestno maržo, kreditno krizo pa je treba prav tako sočasno financirati prek višjih rezervacij za tveganje in oslabitev ter na splošno višjih tveganj izpostavljenosti obveznic, kar prinaša višje kapitalske zahteve. |
| --- | --- |

(100)

Navedeno oceno dolgoročne donosnosti in uspešnega poslovanja je potrdil tudi scenarij izjemnih situacij, ki je bil predložen istočasno. V tem scenariju je predvideno, da bosta sočasno prisotni dve izjemni situaciji, in sicer (a) okolje z dolgotrajno nizko obrestno mero, kot je trenutno predvideno, in (b) kreditna kriza. Zaradi dolgotrajnih nizkih obrestnih mer se izvaja pritisk na obrestno maržo, kreditno krizo pa je treba prav tako sočasno financirati prek višjih rezervacij za tveganje in oslabitev ter na splošno višjih tveganj izpostavljenosti obveznic, kar prinaša višje kapitalske zahteve.

| (101) | Skupina Volksbanken-Verbund bi imela zaradi zmanjšanega donosa ter višjih rezervacij za tveganje in oslabitev precejšnje izgube leta 2015 in dodatne manjše izgube leta 2016. Vendar je jasno, da lahko tudi brez protiukrepov, kot je program prihrankov pri stroških ali primerna prilagoditev stopnje oblikovanja cen, nastale izgube bremenijo delež temeljnega kapitala v zadevnem času in da bodo na dolgotrajni donos skupine Volksbanken-Verbund vplivale le omejeno. V navedenem scenariju delež temeljnega kapitala ne pade pod [8–10] %, skupina Volksbanken-Verbund pa še vedno doseže [5–8]-odstotni donos po obdavčitvi leta 2019. |
| --- | --- |

(101)

Skupina Volksbanken-Verbund bi imela zaradi zmanjšanega donosa ter višjih rezervacij za tveganje in oslabitev precejšnje izgube leta 2015 in dodatne manjše izgube leta 2016. Vendar je jasno, da lahko tudi brez protiukrepov, kot je program prihrankov pri stroških ali primerna prilagoditev stopnje oblikovanja cen, nastale izgube bremenijo delež temeljnega kapitala v zadevnem času in da bodo na dolgotrajni donos skupine Volksbanken-Verbund vplivale le omejeno. V navedenem scenariju delež temeljnega kapitala ne pade pod [8–10] %, skupina Volksbanken-Verbund pa še vedno doseže [5–8]-odstotni donos po obdavčitvi leta 2019.

Nadzorne zahteve

Nadzorne zahteve

| (102) | Zaradi kapitalskega primanjkljaja, opredeljenega v celoviti oceni nadzornega organa leta 2014, se je za skupino Volksbanken-Verbund določil cilj, da do 26. julija 2015 doseže 14,63-odstotni delež navadnega lastniškega kapitala. Tak kapitalski delež se s trenutnim finančnim načrtovanjem ne bo dosegel. |
| --- | --- |

(102)

Zaradi kapitalskega primanjkljaja, opredeljenega v celoviti oceni nadzornega organa leta 2014, se je za skupino Volksbanken-Verbund določil cilj, da do 26. julija 2015 doseže 14,63-odstotni delež navadnega lastniškega kapitala. Tak kapitalski delež se s trenutnim finančnim načrtovanjem ne bo dosegel.

| (103) | Komisija poleg tega ugotavlja, da ukrepi, sprejeti za izravnavo tveganja skupine Volksbanken-Verbund, ki izhaja iz izpostavljenosti do družbe Immigon (21), negativno vplivajo na delež navadnega lastniškega kapitala, ki je približno enak [0–2] %. Poleg tega predloženo načrtovanje temelji na predpostavki, da se lahko izpostavljenost družbe Immigon zmanjša v letu [...] in [...] z nadaljnjimi prodajami. Te prodaje bi prinesle skupno pričakovano izgubo zaradi izpostavljenosti v višini [0–200] milijonov EUR z dodatnim tveganjem izgube v višini [0–100] milijonov EUR, če prodaj ne bi bilo mogoče izvesti in se prvi izgubljeni delež v višini [0–200] milijonov EUR v celoti absorbira. Z dodatnimi izgubami v višini [0–100] milijonov EUR bi se delež navadnega lastniškega kapitala dodatno zmanjšal za [0–2] odstotnih točk. |
| --- | --- |

(103)

Komisija poleg tega ugotavlja, da ukrepi, sprejeti za izravnavo tveganja skupine Volksbanken-Verbund, ki izhaja iz izpostavljenosti do družbe Immigon (21), negativno vplivajo na delež navadnega lastniškega kapitala, ki je približno enak [0–2] %. Poleg tega predloženo načrtovanje temelji na predpostavki, da se lahko izpostavljenost družbe Immigon zmanjša v letu [...] in [...] z nadaljnjimi prodajami. Te prodaje bi prinesle skupno pričakovano izgubo zaradi izpostavljenosti v višini [0–200] milijonov EUR z dodatnim tveganjem izgube v višini [0–100] milijonov EUR, če prodaj ne bi bilo mogoče izvesti in se prvi izgubljeni delež v višini [0–200] milijonov EUR v celoti absorbira. Z dodatnimi izgubami v višini [0–100] milijonov EUR bi se delež navadnega lastniškega kapitala dodatno zmanjšal za [0–2] odstotnih točk.

21

| (104) | Po drugi strani je skupina Volksbanken-Verbund poleg ukrepov, ki so že vključeni v finančno načrtovanje, prav tako opredelila ukrepe za dodatno zmanjšanje svoje tveganju prilagojene aktive. Dodatni morebitni ukrepi vključujejo strukturo listinjenja za kreditni portfelj malih in srednjih podjetij in prodajo družb start:bausparkasse in IMMO-Bank, s čimer bi se delež temeljnega kapitala ob upoštevanju potrebnega praga za višini plačil na podlagi avstrijske pravice do udeležbe pri dobičku povečal za največ [10–15] %. Komisija ugotavlja, da bi lahko sočasno izvajanje vseh teh ukrepov, če bi to bilo potrebno, negativno vplivalo na prihodnjo donosnost banke. |
| --- | --- |

(104)

Po drugi strani je skupina Volksbanken-Verbund poleg ukrepov, ki so že vključeni v finančno načrtovanje, prav tako opredelila ukrepe za dodatno zmanjšanje svoje tveganju prilagojene aktive. Dodatni morebitni ukrepi vključujejo strukturo listinjenja za kreditni portfelj malih in srednjih podjetij in prodajo družb start:bausparkasse in IMMO-Bank, s čimer bi se delež temeljnega kapitala ob upoštevanju potrebnega praga za višini plačil na podlagi avstrijske pravice do udeležbe pri dobičku povečal za največ [10–15] %. Komisija ugotavlja, da bi lahko sočasno izvajanje vseh teh ukrepov, če bi to bilo potrebno, negativno vplivalo na prihodnjo donosnost banke.

| (105) | Vendar Komisija na podlagi omejenega obsega tveganja izgube in obsega že opredeljenih ukrepov za tveganju prilagojeno aktivo meni, da načrt vsebuje zadosten blažilnik za omejitev učinka na uspešno poslovanje. To mnenje dodatno potrjuje pozitivna odločitev, ki jo je nadzornik sprejel glede odobritve ukrepov od (a) do (c) iz uvodne izjave 35, da se lahko vključijo v avstrijski poslovni register. Navedena pozitivna odločitev enotnega mehanizma nadzora temelji na istem načrtu prestrukturiranja kot ta sklep, na podlagi česar Komisija sklepa, da bo enotni mehanizem nadzora prav tako menil, da bo skupina Volksbanken-Verbund tudi ob upoštevanju tveganj, ki jih vsebuje načrt, zmožna izpolniti potrebne previdnostne kapitalske zahteve, veljavne od nadzornega pregleda, ki se je izvedel 26. julija 2015. |
| --- | --- |

(105)

Vendar Komisija na podlagi omejenega obsega tveganja izgube in obsega že opredeljenih ukrepov za tveganju prilagojeno aktivo meni, da načrt vsebuje zadosten blažilnik za omejitev učinka na uspešno poslovanje. To mnenje dodatno potrjuje pozitivna odločitev, ki jo je nadzornik sprejel glede odobritve ukrepov od (a) do (c) iz uvodne izjave 35, da se lahko vključijo v avstrijski poslovni register. Navedena pozitivna odločitev enotnega mehanizma nadzora temelji na istem načrtu prestrukturiranja kot ta sklep, na podlagi česar Komisija sklepa, da bo enotni mehanizem nadzora prav tako menil, da bo skupina Volksbanken-Verbund tudi ob upoštevanju tveganj, ki jih vsebuje načrt, zmožna izpolniti potrebne previdnostne kapitalske zahteve, veljavne od nadzornega pregleda, ki se je izvedel 26. julija 2015.

Lastni prispevek in porazdelitev bremena

Lastni prispevek in porazdelitev bremena

| (106) | Komisija mora oceniti, ali lahko novi sklop zavez ustrezno zamenja zaveze iz leta 2012, da se zagotovi združljivost obstoječe pomoči za skupino Volksbanken-Verbund, gospodarsko naslednico družbe ÖVAG. V skladu s tem je treba proučiti, ali sta lastni prispevek in porazdelitev bremena skupine Volksbanken-Verbund ustrezna. |
| --- | --- |

(106)

Komisija mora oceniti, ali lahko novi sklop zavez ustrezno zamenja zaveze iz leta 2012, da se zagotovi združljivost obstoječe pomoči za skupino Volksbanken-Verbund, gospodarsko naslednico družbe ÖVAG. V skladu s tem je treba proučiti, ali sta lastni prispevek in porazdelitev bremena skupine Volksbanken-Verbund ustrezna.

| (107) | Kar zadeva lastni prispevek in porazdelitev bremena, je seznam zavez, priložen sklepu iz leta 2012, vključeval določbe o nadomestilu in povračilu za (a) jamstva za sredstva in (b) kapitalsko udeležbo ter prepoved izplačila dividend. |
| --- | --- |

(107)

Kar zadeva lastni prispevek in porazdelitev bremena, je seznam zavez, priložen sklepu iz leta 2012, vključeval določbe o nadomestilu in povračilu za (a) jamstva za sredstva in (b) kapitalsko udeležbo ter prepoved izplačila dividend.

| (108) | Kar zadeva spremembe v zvezi z jamstvom za sredstva, trenutni načrt likvidacije ne temelji na morebitnih denarnih izplačilih iz jamstva za ohranjanje plačilne sposobnosti po likvidaciji. Če se vse predpostavke uresničijo in družba po likvidaciji ostane plačilno spodobna brez jamstva, se bo z nepričakovanim plačilom iz jamstva, ki ustreza poravnavi vseh upravičenih terjatev julija 2016, le povečala končna likvidacijska masa družbe Immigon, ki bo na voljo imetnikom kapitalske udeležbe in lastniškega kapitala. Sedanji načrt omejevanja plačil jamstva na primer,ko je treba preprečiti plačilno nesposobnost družbe Immigon, na najmanjše možno omejuje tveganje, da se državna pomoč uporabi za nadomestilo imetnikom kapitalskih instrumentov. |
| --- | --- |

(108)

Kar zadeva spremembe v zvezi z jamstvom za sredstva, trenutni načrt likvidacije ne temelji na morebitnih denarnih izplačilih iz jamstva za ohranjanje plačilne sposobnosti po likvidaciji. Če se vse predpostavke uresničijo in družba po likvidaciji ostane plačilno spodobna brez jamstva, se bo z nepričakovanim plačilom iz jamstva, ki ustreza poravnavi vseh upravičenih terjatev julija 2016, le povečala končna likvidacijska masa družbe Immigon, ki bo na voljo imetnikom kapitalske udeležbe in lastniškega kapitala. Sedanji načrt omejevanja plačil jamstva na primer,ko je treba preprečiti plačilno nesposobnost družbe Immigon, na najmanjše možno omejuje tveganje, da se državna pomoč uporabi za nadomestilo imetnikom kapitalskih instrumentov.

| (109) | Kar zadeva kapitalsko udeležbo, mora družba ÖVAG v skladu s seznamom zavez, priloženih sklepu iz leta 2012 (22), povrniti 300 milijonov EUR do konca leta 2017, od tega pa mora skupina Volksbanken-Verbund prispevati, kolikor dovoljujejo minimalne zakonske zahteve. Iz besedila je razvidno, da je navedena zaveza v primeru skupine Volksbanken-Verbund izjava o nameri, ne pa pravno zavezujoča zahteva. |
| --- | --- |

(109)

Kar zadeva kapitalsko udeležbo, mora družba ÖVAG v skladu s seznamom zavez, priloženih sklepu iz leta 2012 (22), povrniti 300 milijonov EUR do konca leta 2017, od tega pa mora skupina Volksbanken-Verbund prispevati, kolikor dovoljujejo minimalne zakonske zahteve. Iz besedila je razvidno, da je navedena zaveza v primeru skupine Volksbanken-Verbund izjava o nameri, ne pa pravno zavezujoča zahteva.

22

| (110) | Novi sklop zavez za skupino Volksbanken-Verbund uvaja pravno zavezujočo zahtevo. Natančneje, skupina Volksbanken-Verbund se zavezuje, da bo Avstriji dala na voljo nov finančni instrument, pravico do udeležbe pri dobičku (Genussrecht). Avstrija bo na podlagi navedenega instrumenta, ki ima majhno nominalno vrednost, prejela izplačila donosa, odvisna od dobička, ki bodo imela prednost pred vsemi drugimi izplačili donosa na hibridne instrumente ali dividende. Izplačila donosa na podlagi pravice do udeležbe pri dobičku bodo do leta [2020–2025] znašala 300 milijonov EUR minus kakršna koli plačila, prejeta v okviru likvidacije družbe ÖVAG. |
| --- | --- |

(110)

Novi sklop zavez za skupino Volksbanken-Verbund uvaja pravno zavezujočo zahtevo. Natančneje, skupina Volksbanken-Verbund se zavezuje, da bo Avstriji dala na voljo nov finančni instrument, pravico do udeležbe pri dobičku (Genussrecht). Avstrija bo na podlagi navedenega instrumenta, ki ima majhno nominalno vrednost, prejela izplačila donosa, odvisna od dobička, ki bodo imela prednost pred vsemi drugimi izplačili donosa na hibridne instrumente ali dividende. Izplačila donosa na podlagi pravice do udeležbe pri dobičku bodo do leta [2020–2025] znašala 300 milijonov EUR minus kakršna koli plačila, prejeta v okviru likvidacije družbe ÖVAG.

Genussrecht

| (111) | Denarni tok, ki ustreza pravici do udeležbe pri dobičku, bo dodatno zagotovljen tako, da bo Avstrija prejela (a) delež v družbi VBWB, ki obsega 25 % in eno delnico (manjšina, ki lahko prepreči sprejetje) kot zavarovanje, in (b) pravico do imenovanja polovico članov nadzornega odbora banke VBWB. |
| --- | --- |

(111)

Denarni tok, ki ustreza pravici do udeležbe pri dobičku, bo dodatno zagotovljen tako, da bo Avstrija prejela (a) delež v družbi VBWB, ki obsega 25 % in eno delnico (manjšina, ki lahko prepreči sprejetje) kot zavarovanje, in (b) pravico do imenovanja polovico članov nadzornega odbora banke VBWB.

| (112) | Kumulativni pragovi za višino plačil pri pravici do udeležbe pri dobičku so naslednji: [0–50] milijonov EUR leta [...]; [0–100] milijonov EUR leta [...]; [0–200] milijonov EUR leta [...] in 300 milijonov EUR v obdobju [2020–2025]. Če se prag ne bi spoštoval, Avstrija prejme pravico do deleža, ki ga drži kot zavarovanje, to pa po prejemu celotnega zneska v višini 300 milijonov EUR preide nazaj v lastništvo skupine Volksbanken-Verbund. Prav tako bi Avstrija v primeru nespoštovanja pragov za višino plačil prejela dodatnih [1–15] % vseh delnic in pravico, da to zavarovanje izkoristi. Poleg tega mora v tem primeru skupina Volksbanken-Verbund predložiti nov načrt prestrukturiranja, ki bi ga Avstrija nato morala priglasiti Komisiji. |
| --- | --- |

(112)

Kumulativni pragovi za višino plačil pri pravici do udeležbe pri dobičku so naslednji: [0–50] milijonov EUR leta [...]; [0–100] milijonov EUR leta [...]; [0–200] milijonov EUR leta [...] in 300 milijonov EUR v obdobju [2020–2025]. Če se prag ne bi spoštoval, Avstrija prejme pravico do deleža, ki ga drži kot zavarovanje, to pa po prejemu celotnega zneska v višini 300 milijonov EUR preide nazaj v lastništvo skupine Volksbanken-Verbund. Prav tako bi Avstrija v primeru nespoštovanja pragov za višino plačil prejela dodatnih [1–15] % vseh delnic in pravico, da to zavarovanje izkoristi. Poleg tega mora v tem primeru skupina Volksbanken-Verbund predložiti nov načrt prestrukturiranja, ki bi ga Avstrija nato morala priglasiti Komisiji.

| (113) | Komisija je ocenila vpliv novega dogovora glede povračila na načrt prestrukturiranja in sklenila, da je zadevni načrt dovolj stabilen za izvedbo načrtovanega povračila, ne da bi se pri tem nepotrebno obremenil delež temeljnega kapitala. Prag v višini [0–50] milijonov EUR leta [...] ostaja izvedljiv tudi v scenariju izjemnih situacij. Vendar je Komisija ugotovila, da bi sočasno izvajanje vseh opredeljenih ukrepov za zmanjšanje tveganju prilagojene aktive (23) negativno vplivalo na donosnost banke, kar bi lahko ogrozilo tudi načrt povračil. |
| --- | --- |

(113)

Komisija je ocenila vpliv novega dogovora glede povračila na načrt prestrukturiranja in sklenila, da je zadevni načrt dovolj stabilen za izvedbo načrtovanega povračila, ne da bi se pri tem nepotrebno obremenil delež temeljnega kapitala. Prag v višini [0–50] milijonov EUR leta [...] ostaja izvedljiv tudi v scenariju izjemnih situacij. Vendar je Komisija ugotovila, da bi sočasno izvajanje vseh opredeljenih ukrepov za zmanjšanje tveganju prilagojene aktive (23) negativno vplivalo na donosnost banke, kar bi lahko ogrozilo tudi načrt povračil.

23

| (114) | Komisija meni, da nova zaveza o povračilu pomoči zagotavlja stalno združljivost obstoječe pomoči iz naslednjih razlogov:






  (a) | z navedeno zavezo Avstrija prejme novo terjatev, ki je ustrezna zamenjava neplačani terjatvi do družbe ÖVAG. Za družbo ÖVAG kot likvidirani subjekt se ne pričakuje, da bo kapitalsko udeležbo povrnila v večji meri kot to omogočajo presežki, ostali po njeni likvidaciji; |
| --- | --- | --- |

(114)

Komisija meni, da nova zaveza o povračilu pomoči zagotavlja stalno združljivost obstoječe pomoči iz naslednjih razlogov:

(a)

z navedeno zavezo Avstrija prejme novo terjatev, ki je ustrezna zamenjava neplačani terjatvi do družbe ÖVAG. Za družbo ÖVAG kot likvidirani subjekt se ne pričakuje, da bo kapitalsko udeležbo povrnila v večji meri kot to omogočajo presežki, ostali po njeni likvidaciji;

| (b) | kombinacija kumulativnih vrednosti pragov in prostovoljnih izplačil donosa na dividende, opisana v nadaljevanju (24), je ustrezen kompromis med zagotavljanjem povračila pomoči in ponovno vzpostavitvijo uspešnega poslovanja skupine Volksbanken-Verbund; |
| --- | --- |

(b)

kombinacija kumulativnih vrednosti pragov in prostovoljnih izplačil donosa na dividende, opisana v nadaljevanju (24), je ustrezen kompromis med zagotavljanjem povračila pomoči in ponovno vzpostavitvijo uspešnega poslovanja skupine Volksbanken-Verbund;

24

| (c) | na podlagi tega se podaljšanje časovnega razporeda plačil lahko sprejme; |
| --- | --- |

(c)

na podlagi tega se podaljšanje časovnega razporeda plačil lahko sprejme;

| (d) | Avstrija ima možnost, da po potrebi uporabi svojo pravico, da prepreči sprejetje in po potrebi spremeni načrt prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(d)

Avstrija ima možnost, da po potrebi uporabi svojo pravico, da prepreči sprejetje in po potrebi spremeni načrt prestrukturiranja.

| (115) | Kar zadeva prepoved izplačila dividend, zadevna spremenjena zaveza (25), priložena sklepu iz leta 2012, velja še naprej. Na podlagi nove zaveze se lahko dividende razdelijo zunanjim vlagateljem, če:






  (a) | vsa izplačila donosa skupaj znašajo manj kot [5–8] milijonov EUR; |
| --- | --- | --- |

(115)

Kar zadeva prepoved izplačila dividend, zadevna spremenjena zaveza (25), priložena sklepu iz leta 2012, velja še naprej. Na podlagi nove zaveze se lahko dividende razdelijo zunanjim vlagateljem, če:

25

(a)

vsa izplačila donosa skupaj znašajo manj kot [5–8] milijonov EUR;

| (b) | se je pravica do udeležbe pri dobičku prednostno uveljavljala v vsaj enakem znesku v skladu z dogovorjenimi pragovi in v istem letu; |
| --- | --- |

(b)

se je pravica do udeležbe pri dobičku prednostno uveljavljala v vsaj enakem znesku v skladu z dogovorjenimi pragovi in v istem letu;

| (c) | Avstrija prejme dodatno nadomestilo v enakem znesku, kot znašajo predlagane dividende, in |
| --- | --- |

(c)

Avstrija prejme dodatno nadomestilo v enakem znesku, kot znašajo predlagane dividende, in

| (d) | se je zbral nov, zunanji temeljni kapital vsaj v višini morebitnega plačila dividend in dodatnega nadomestila. |
| --- | --- |

(d)

se je zbral nov, zunanji temeljni kapital vsaj v višini morebitnega plačila dividend in dodatnega nadomestila.

| (116) | Komisija meni, da kombinacija prednostne narave obveznosti povračila, nadomestila in zbranega svežega zunanjega temeljnega kapitala zadošča za zagotovitev, da se pomoč ne uporabi kot donos kapitala in da se morebitne dividende plačajo izključno iz presežnih prihodkov. |
| --- | --- |

(116)

Komisija meni, da kombinacija prednostne narave obveznosti povračila, nadomestila in zbranega svežega zunanjega temeljnega kapitala zadošča za zagotovitev, da se pomoč ne uporabi kot donos kapitala in da se morebitne dividende plačajo izključno iz presežnih prihodkov.

| (117) | Na splošno Komisija meni, da novi sklop zavez zagotavlja združljivost obstoječe pomoči v zvezi z lastnim prispevkom in porazdelitvijo bremena. |
| --- | --- |

(117)

Na splošno Komisija meni, da novi sklop zavez zagotavlja združljivost obstoječe pomoči v zvezi z lastnim prispevkom in porazdelitvijo bremena.

Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence

Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence

| (118) | Komisija mora oceniti, ali lahko novi sklop zavez ustrezno zamenja zaveze iz leta 2012, da se zagotovi stalna združljivost obstoječe pomoči za skupino Volksbanken-Verbund. V skladu s tem je treba proučiti, ali so izkrivljanja konkurence zaradi pomoči skupini Volksbanken-Verbund omejena v največji možni meri. |
| --- | --- |

(118)

Komisija mora oceniti, ali lahko novi sklop zavez ustrezno zamenja zaveze iz leta 2012, da se zagotovi stalna združljivost obstoječe pomoči za skupino Volksbanken-Verbund. V skladu s tem je treba proučiti, ali so izkrivljanja konkurence zaradi pomoči skupini Volksbanken-Verbund omejena v največji možni meri.

| (119) | Zaveze iz leta 2012 so v zvezi z družbo ÖVAG vključevale naslednje ukrepe za omejitev izkrivljanj konkurence: (i) zmanjšanje bilančne vsote in tveganju prilagojene aktive, (ii) omejitev dejavnosti družbe ÖVAG kot osrednje organizacije skupine Volksbanken-Verbund na „posle s povezanimi družbami“, (iii) prepoved prevzemov, (iv) prepoved določanja cen, kar velja za spletno bančno hčerinsko družbo družbe ÖVAG, Live Bank, (v) prepoved navajanja državne pomoči za namene oglaševanja in (vi) ukrepe v zvezi z ravnanjem, ki so se nanašali na sistem povračil in sistem obvladovanja tveganja. |
| --- | --- |

(119)

Zaveze iz leta 2012 so v zvezi z družbo ÖVAG vključevale naslednje ukrepe za omejitev izkrivljanj konkurence: (i) zmanjšanje bilančne vsote in tveganju prilagojene aktive, (ii) omejitev dejavnosti družbe ÖVAG kot osrednje organizacije skupine Volksbanken-Verbund na „posle s povezanimi družbami“, (iii) prepoved prevzemov, (iv) prepoved določanja cen, kar velja za spletno bančno hčerinsko družbo družbe ÖVAG, Live Bank, (v) prepoved navajanja državne pomoči za namene oglaševanja in (vi) ukrepe v zvezi z ravnanjem, ki so se nanašali na sistem povračil in sistem obvladovanja tveganja.

| (120) | Kar zadeva izkrivljanje konkurence, novi sklop zavez, priložen temu sklepu, ohranja prvotno ravnovesje. Z likvidacijo družbe ÖVAG sta se obravnavali zlasti vprašanji zmanjšanja bilančne vsote in tveganju prilagojene aktive, vprašanje osrediščenja na funkcije osrednje organizacije skupine Volksbanken-Verbund pa se je obravnavalo s prenosom navedenih funkcij na banko VBWB. V novem sklopu zavez so ohranjene prepovedi določanja cen, prevzemov in oglaševanja s pomočjo državne pomoči, pa tudi obstoječi ukrepi v zvezi z ravnanjem. |
| --- | --- |

(120)

Kar zadeva izkrivljanje konkurence, novi sklop zavez, priložen temu sklepu, ohranja prvotno ravnovesje. Z likvidacijo družbe ÖVAG sta se obravnavali zlasti vprašanji zmanjšanja bilančne vsote in tveganju prilagojene aktive, vprašanje osrediščenja na funkcije osrednje organizacije skupine Volksbanken-Verbund pa se je obravnavalo s prenosom navedenih funkcij na banko VBWB. V novem sklopu zavez so ohranjene prepovedi določanja cen, prevzemov in oglaševanja s pomočjo državne pomoči, pa tudi obstoječi ukrepi v zvezi z ravnanjem.

| (121) | Kar zadeva določanje cen, banka Live Bank strankam ne bo smela nuditi obrestnih mer, kar velja za vse roke dospelosti, ki so višje od obrestnih mer v ponudbi tretjega najboljšega konkurenta na neposrednem spletnem bančnem trgu. |
| --- | --- |

(121)

Kar zadeva določanje cen, banka Live Bank strankam ne bo smela nuditi obrestnih mer, kar velja za vse roke dospelosti, ki so višje od obrestnih mer v ponudbi tretjega najboljšega konkurenta na neposrednem spletnem bančnem trgu.

| (122) | Kar zadeva prevzeme, skupina Volksbanken-Verbund ne bo smela pridobiti kontrolnih ali manjšinskih deležev in paketov sredstev. Edini izjemi od te prepovedi sta (a) prevzemi, ki so potrebni za ohranjanje finančne stabilnosti ali stabilnosti na ravni skupine Volksbanken-Verbund, oziroma prevzemi, ki se izvedejo zaradi zagotavljanja učinkovite konkurence, če te prevzeme predhodno odobri Komisija, in (b) prevzemi, ki spadajo med običajne tekoče dejavnosti skupine Volksbanken-Verbund v smislu upravljanja obstoječih obveznosti strank v finančnih težavah. |
| --- | --- |

(122)

Kar zadeva prevzeme, skupina Volksbanken-Verbund ne bo smela pridobiti kontrolnih ali manjšinskih deležev in paketov sredstev. Edini izjemi od te prepovedi sta (a) prevzemi, ki so potrebni za ohranjanje finančne stabilnosti ali stabilnosti na ravni skupine Volksbanken-Verbund, oziroma prevzemi, ki se izvedejo zaradi zagotavljanja učinkovite konkurence, če te prevzeme predhodno odobri Komisija, in (b) prevzemi, ki spadajo med običajne tekoče dejavnosti skupine Volksbanken-Verbund v smislu upravljanja obstoječih obveznosti strank v finančnih težavah.

| (123) | Kar zadeva oglaševanje, skupina Volksbanken-Verbund ne bo smela oglaševati dodeljenih ukrepov državne pomoči ali kakršnih koli prednosti, ki iz njih izhajajo. |
| --- | --- |

(123)

Kar zadeva oglaševanje, skupina Volksbanken-Verbund ne bo smela oglaševati dodeljenih ukrepov državne pomoči ali kakršnih koli prednosti, ki iz njih izhajajo.

| (124) | Kar zadeva ukrepe v zvezi z ravnanjem, bo skupina Volksbanken-Verbund ohranila ustrezne sisteme povračil in obvladovanja tveganja. Natančneje, sistemi povračil skupine Volksbanken-Verbund bodo pregledni, temeljili bodo na spodbudah, ki preprečujejo neprimerno tveganje, in bodo v skladu s trajnostnimi dolgoročnimi poslovnimi cilji. Sistem skupine Volksbanken-Verbund za obvladovanje tveganja se bo razvil še naprej, z namenom, da se izvaja preudarna, trdna in trajnostna poslovna politika. |
| --- | --- |

(124)

Kar zadeva ukrepe v zvezi z ravnanjem, bo skupina Volksbanken-Verbund ohranila ustrezne sisteme povračil in obvladovanja tveganja. Natančneje, sistemi povračil skupine Volksbanken-Verbund bodo pregledni, temeljili bodo na spodbudah, ki preprečujejo neprimerno tveganje, in bodo v skladu s trajnostnimi dolgoročnimi poslovnimi cilji. Sistem skupine Volksbanken-Verbund za obvladovanje tveganja se bo razvil še naprej, z namenom, da se izvaja preudarna, trdna in trajnostna poslovna politika.

| (125) | Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da novi sklop zavez ustrezno omejuje izkrivljanje konkurence zaradi obstoječe državne pomoči, dodeljene skupini Volksbanken-Verbund – |
| --- | --- |

(125)

Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da novi sklop zavez ustrezno omejuje izkrivljanje konkurence zaradi obstoječe državne pomoči, dodeljene skupini Volksbanken-Verbund –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Ukrepi iz načrta prestrukturiranja z dne 23. junija 2015 in pripadajoči sklop zavez ne pomenijo nove državne pomoči.

2.   Ukrepi iz načrta prestrukturiranja z dne 23. junija 2015 in pripadajoči sklop zavez so takšni, da ukrepi iz člena 1(1) Sklepa 2013/298/EU ostajajo združljivi z notranjim trgom.

Člen 2

1.   Člen 2 Sklepa 2013/298/EU se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

Avstrija zagotovi, da se bo načrt prestrukturiranja, ki je bil predložen 23. junija 2015, izvedel v celoti, vključno z zavezami iz Priloge k temu sklepu.“

2.   Priloga k Sklepu 2013/298/EU se nadomesti s Prilogo k temu sklepu.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Republiko Avstrijo.

V Bruslju, 2. julija 2015

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  UL C 46, 17.2.2012, str. 3.

1

(2)  Sklep Komisije z dne 9. decembra 2008 v zadevi o državni pomoči N 557/2008 – Maßnahmen nach dem Finanzmarktstabilitäts- und dem Interbankmarktstärkungsgesetz für Kreditinstitute und Versicherungsunternehmen in Österreich, UL C 3, 8.1.2009, str. 2.

2

(3)  Prvo podaljšanje programa, vključno z nekaterimi spremembami, je bilo odobreno 30. junija 2009 (UL C 172, 24.7.2009, str. 4), drugo podaljšanje 17. decembra 2009 (UL C 28, 4.2.2010, str. 6), tretje podaljšanje 25. junija 2010 (UL C 250, 17.9.2010, str. 4) in četrto podaljšanje 16. decembra 2010 (UL C 20, 21.1.2011, str. 3).

3

(4)  Glej točko 13 in Prilogo k Sporočilu Komisije, UL C 10, 15.1.2009, str. 2.

4

(5)  Sklep Komisije z dne 9. decembra 2011 v zadevi SA.31883 (2011/C) (ex N516/10), Prestrukturiranje Österreichische Volksbanken AG (UL C 46, 17.2.2012, str. 3).

5

(6)  Sklep Komisije2013/298/EU o državni pomoči SA.31883 (2011/C) (ex N516/10), ki jo je izvajala Avstrija in jo namerava izvajati za Österreichische Volksbanken AG (UL L 168, 20.6.2013, str. 30).

6

(7)  Skupina Volksbanken-Verbund je nadalje opisana v uvodni izjavi 18 in naslednjih uvodnih izjavah.

7

(8)  Glej uvodni izjavi 13 in 14 sklepa iz leta 2012.

8

(9)  Glej uvodni izjavi 24 in 25.

9

(10)  Za podrobnosti glej uvodne izjave 27 do 30 in sklep iz leta 2012.

10

(11)  Kapitalski primanjkljaj je podrobneje opisan v uvodni izjavi 33.

11

(12)  Za podrobnosti glej uvodne izjave 24 do 29 sklepa iz leta 2012.

12

(13)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

13

(14)  Zakon Bankwesengesetz (BWG).

14

(*1)  Zaupna informacija

*1

(15)  Glej uvodno izjavo 45.

15

(16)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe ES (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

16

(17)  Glej uvodne izjave 66 do 71.

17

(18)  Glej uvodno izjavo 82 sklepa iz leta 2012.

18

(19)  Glej uvodno izjavo 93 sklepa iz leta 2012.

19

(20)  Vse predpostavke v zvezi z gospodarsko rastjo in inflacijo so iz pomladanskega poročila Komisije za leto 2015.

20

(21)  Glej uvodno izjavo 45.

21

(22)  Točka 11.2 seznama zavez, priloženih sklepu iz leta 2012.

22

(23)  Navedeni ukrepi so podrobneje opisani v uvodni izjavi 100.

23

(24)  Glej uvodno izjavo 115.

24

(25)  Točka 9.3 seznama zavez, priloženih sklepu iz leta 2012.

25

---

PRILOGA

„PRILOGA

SEZNAM ZAVEZ V POSTOPKU DRŽAVNE POMOČI SA.31883, ÖSTERREICHISCHE VOLKSBANKEN AG

PREAMBULA

Državna pomoč SA.31883 (2011/C), ki jo je Avstrija dodelila Österreichische Volksbanken AG (v nadaljnjem besedilu: družba ÖVAG), je bila na podlagi sklepa Komisije z dne 19. septembra 2012 razglašena za združljivo z notranjim trgom.

Zaradi nove potrebe po prestrukturiranju sektorja Volksbanken se je sestavil ta seznam zavez, ki upošteva predhodni sklop zavez ter načrt prestrukturiranja in likvidacije družbe ÖVAG (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja). Določbe predhodnega sklopa zavez, priloženega sklepu Komisije z dne 19. septembra 2012, s tem prenehajo veljati.

Spremenjeni načrt prestrukturiranja družbi ÖVAG ne zagotavlja dodatnih ukrepov državne podpore. Zmanjšanje osnovnega kapitala družbe ÖVAG, vključno z deležem Republike Avstrije v višini 43,3 % (kar ustreza približno 250 milijonom EUR) in hkratno zmanjšanje kapitalske udeležbe Republike Avstrije v višini 300 milijonov EUR za 96,65 % ne pomenita nove pomoči v smislu člena 1(c) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (1).

Republika Avstrija podaja naslednje zaveze v zvezi z Österreichische Volksbanken-Aktiengesellschaft (v nadaljnjem besedilu: družba ÖVAG) in skupino Volksbanken-Verbund, ki jo zastopa banka Volksbank Wien-Baden AG (v nadaljnjem besedilu: banka VBWB) kot nova osrednja organizacija skupine Volksbanken-Verbund, da bo lahko Evropska komisija s sklepom na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) pomoč, dodeljeno družbi ÖVAG, razglasila za združljivo z notranjim trgom.

To besedilo je treba razlagati v splošnem okviru prava EU in na podlagi Uredbe (ES) št. 659/1999 ter ob upoštevanju sklepa, h kateremu so zaveze priložene kot zaveze in/ali pogoji in obveznosti.

1.   Splošno

1.1   Republika Avstrija se zavezuje, da bo zagotovila, da bo načrt prestrukturiranja družba ÖVAG, ki je bil predložen konec junija 2015, izveden pravilno in v celoti.

1.2   Republika Avstrija se zavezuje, da bo zagotovila, da se bodo spodaj navedene zaveze (v nadaljnjem besedilu: zaveze) med izvajanjem načrta prestrukturiranja v celoti upoštevale.

1.3   Faza prestrukturiranja se bo končala na datum skupščine delničarjev banke VBWB, ki bo odločala o letnih računovodskih izkazih za poslovno leto 2019, vendar najpozneje do 30. junija 2020. Med fazo prestrukturiranja veljajo naslednje zaveze, razen če ni določeno drugače.

2.   Načrt prestrukturiranja in likvidacije

2.1   Osnovni kapital družbe ÖVAG v višini 577 328 623,46 EUR (vključno s 43,3-odstotnim deležem republike Avstrije) se bo zmanjšal na 19 335 951,23 EUR. Kapitalska udeležba države v višini 300 milijonov EUR se bo v enakem deležu zmanjšala za 96,65 %.

2.2   Družba ÖVAG bo svojo funkcijo osrednje organizacije in osrednje institucije kot družba prenosnica v zameno za izdajo delnic na banko VBWB kot prevzemno družbo prenesla za nazaj z učinkom od 31. decembra 2014 na podlagi nadaljnjega obstoja družbe prenosnice.

2.3   Družba ÖVAG se bo z učinkom od 4. julija 2015 s soglasjem pristojnega nadzornega organa (ECB) umaknila iz skupine Volksbanken-Verbund, po nadzorni odobritvi od takrat naprej delovala kot likvidirani subjekt v skladu z oddelkom 162 zveznega zakona o sanaciji in reševanju bank (Bundesgesetz über die Sanierung und Abwicklung von Banken, v nadaljnjem besedilu: zakon BaSAG) in kot takšna ne bo več imela bančnega dovoljenja v skladu z oddelkom 1 zakona o bančništvu (Bankwesengesetz, v nadaljnjem besedilu: zakon BWG). Likvidirani subjekt se bo preimenoval v immigon portfolioabbau ag.

2.4   Črpanje zvezne republike kot ponudnika jamstva za sredstva v znesku 100 milijonov EUR v skladu s sporazumom o jamstvu za sredstva z dne 15. marca 2013, kakor je bil spremenjen z osnutkom sporazuma z dne 25. junija 2015 (v nadaljnjem besedilu: sporazum o spremembi jamstva) je dovoljeno kadar koli od 31. decembra 2015 do vključno z dnem odobritve letnih računovodskih izkazov družbe ÖVAG za finančno leto 2017.

2.5   Pogoji za morebitno črpanje jamstva za sredstva sta delna ali popolna neizterljivost zadevnih sredstev ali uradna plačilna nesposobnost dolžnika poleg potrebe po izplačilu na podlagi jamstva, da se prepreči prevelika zadolženost družbe ÖVAG v skladu z zakonom o plačilni nesposobnosti, in na podlagi vseh drugih veljavnih pogojev v sporazumu o spremembi jamstva. Referenčni datum za vrednotenje zajamčenih terjatev v skupini v skladu s Prilogo 1 k sporazumu o jamstvu s 15. marca 2013, kakor je bil spremenjen s sporazumom o spremembi jamstva, je 31. december 2015. Po navedenem datumu ne bodo sprejete nobene dodatne terjatve iz jamstva.

2.6   Namen načrta likvidacije za družbo ÖVAG je popolna likvidacija vseh sredstev do 31. decembra 2017. Iz načrta likvidacije za družbo ÖVAG je tudi še naprej razvidna pozitivna preostala vrednost. Kot delno nadomestilo za zmanjšanje osnovnega kapitala, ki ga ima Republika Avstrija v družbi ÖVAG, bosta skupina Volksbanken-Verbund in finančni holding Volksbanken Holding eGen svoje terjatve do likvidacijskega iztržka družbe ÖVAG prepisala na Republiko. Poleg tega se je skupina Volksbanken-Verbund zavezala k prizadevanju, da drugi delničarji družbe ÖVAG svoje terjatve prav tako prepišejo na Republiko Avstrijo.

3.   Prodaja deležev družbe ÖVAG

Družba ÖVAG bo pri izvajanju zagotovljenega osnutka sporazuma o prestrukturiranju z Republiko Avstrijo z dne 23. junija 2015 (v nadaljnjem besedilu: sporazum o prestrukturiranju) v celoti prodala vse svoje delnice v banki RZB (v nadaljnjem besedilu: podpis) do 31. decembra 2017.

4.   Ukrepi banke RZB

Avstrija se zavezuje, da se bodo ukrepi, ki jih banka Raiffeisen Zentralbank Österreich AG (banka RZB) načrtuje za zmanjšanje lastniškega kapitala družbe ÖVAG v skladu s sporazumom o prestrukturiranju z dne 26. aprila 2012 s trenutnim preostalim zneskom v višini [0–20] milijonov EUR, izvedli do [...].

5.   Prihodnja porazdelitev dobička skupine Volksbanken-Verbund

5.1   Porazdelitev dobička subjektov, združenih v združenju kreditnih institucij (Kreditinstituteverbund) banke Volksbanken, ob upoštevanju oddelka 30a(1) zakona BWG, kakor je bil spremenjen, tretjim (fizičnim ali pravnim) osebam bo načeloma dopustna le, če so izpolnjeni pogoji iz točk 5.2–5.6.

5.2   Republika Avstrija bo svojo pravico do udeležbe pri dobičku izvajala ob upoštevanju sporazuma o prestrukturiranju, natančneje, zaradi neupoštevanja pragov iz tega sporazuma bo imela Republika Avstrija pravico, da odsvoji deleže v banki VBWB, ki so bile nanjo prenesene v skladu s sporazumom o prestrukturiranju.

5.3   Republika Avstrija bo pravico do udeležbe pri dobičku v skladu s sporazumom o prestrukturiranju izvajala najmanj v znesku izplačila donosa.

5.4   Skupni znesek vseh izplačil donosa bo omejen na [5–8] milijonov EUR letno.

5.5   Republika Avstrija bo prejela nadomestilo neodvisno od točke 5.3 v znesku izplačila donosa. Zaradi razdelitve dobička pri postavkah osnovnih lastnih sredstvih, določene po 29. juniju 2015 za krepitev in pomoč pri sanaciji skupine Volksbanken-Verbund, se Republiki Avstriji nadomestila ne bodo izplačala.

5.6   Skupina Volksbanken-Verbund bo zbrala svež zunanji navadni lastniški kapital (neto, po odštetju poplačil) najmanj v znesku, ki ustreza letni vsoti izplačil donosa in nadomestil (nadomestila za zadržani čisti dobiček).

6.   Prepoved izplačila dividend za družbo ÖVAG

Družba ÖVAG ne bo izplačevala dividend do konca likvidacije. To ne vpliva na plačila nadomestil za ukrepe državne pomoči, če jih je mogoče ločiti v pravnem smislu.

7.   Prepoved določanja cen

Na področju depozitnih storitev banka Live Bank v obdobju pred koncem likvidacije brez predhodne odobritve Komisije ne sme ponujati bolj ugodnih pogojev glede obrestnih mer (velja za vse roke dospelosti), kot jih ponuja njen konkurent s tretjimi najboljšimi obrestnimi merami za neposredno spletno bančništvo na avstrijskem trgu.

8.   Zastopanost Republike Avstrije v banki Volksbank Wien-Baden AG kot novi osrednji organizaciji skupine Volksbanken-Verbund

8.1   Z učinkom od ločitve družbe ÖVAG in prenosa funkcije kot osrednje organizacije skupine Volksbanken-Verbund na banko VBWB bo skupina Volksbanken-Verbund na Republiko Avstrijo prenesla 25-odstotni delež plus eno delnico.

8.2   Če skupina Volksbanken-Verbund svojih obveznosti glede povračila ne izpolni v skladu s točko 9.3, bo na Republiko Avstrijo brezplačno prenesla dodatne delnice v družbi VBWB do skupno [26–40]-odstotnega deleža Avstrije. Poleg tega bo Republika Avstrija prejela pravico do razpolaganja s svojim celotnim deležem v skladu z določbami sporazuma o prestrukturiranju.

8.3   Skupina Volksbanken-Verbund bo Republiki Avstriji dodelila pravico do zastopanosti s polovico članov nadzornega odbora družbe VBWB, ki jih bodo imenovali lastniki.

9.   Nadomestilo za ukrepe pomoči

9.1   Jamstvo za sredstva v višini 100 milijonov EUR, ki ga je Republika Avstrija zagotovila družbi ÖVAG, se bo povrnilo z nedobičkonosno letno premijo v višini 10 %.

9.2   Družba VBWB Republiki Avstriji dodeljuje pravico do udeležbe pri dobičku kot nadomestilo za zmanjšanje kapitalske udeležbe države v višini 300 milijonov EUR v družbi ÖVAG med ločitvijo na podlagi sporazuma o prestrukturiranju. Od celotnega plačila, ki se bo izvedlo na podlagi pravice do udeležbe pri dobičku, se odšteje vsaka kapitalska udeležba države, ki se zadrži med ločitvijo in je ustrezno povrnjena.

9.3   Plačilo na podlagi pravice do udeležbe pri dobičku mora znašati vsaj [0–50] milijonov EUR do odobritve letnih računovodskih izkazov družbe VBWB za leto [...] in najmanj [0–100] milijonov EUR do odobritve letnih računovodskih izkazov družbe VBWB za leto [...]. Če eden od teh pragov ni izpolnjen, je treba priglasiti nov načrt prestrukturiranja. Opozoriti je treba, da sporazum o prestrukturiranju določa prag za višino plačil najmanj [0-200] milijonov EUR do odobritve letnih računovodskih izkazov družbe VBWB za leto [...] in popolno plačilo do odobritve letnih računovodskih izkazov družbe VBWB za obdobje [2020–2025].

10.   Druge obveznosti v zvezi z ravnanjem

10.1   Družba ÖVAG in skupina Volksbanken-Verbund se zavezujeta, da ne bosta izvajali prevzemov. To velja za nakupe družb z lastno pravno strukturo, delnic v družbah in paketov sredstev, ki se štejejo za tržno poslovanje ali vejo dejavnosti. To ne velja za prevzeme, ki so potrebni za ohranjanje finančne stabilnosti in/ali stabilnosti v zvezi s povezanimi družbami ali za zagotovitev učinkovite konkurence, če te prevzeme predhodno odobri Komisija. To ne velja niti za prevzeme, ki spadajo med običajne tekoče dejavnosti banke v smislu upravljanja obstoječih obveznosti strank v finančnih težavah.

10.2   Družba ÖVAG in skupina Volksbanken-Verbund dodelitve ukrepov pomoči ali drugih prednosti, ki izhajajo iz tega, ne smeta izkoristiti za oglaševanje.

10.3   Družba ÖVAG in skupina Volksbanken-Verbund morata preveriti spodbujevalni učinek in primernost svojih plačilnih sistemov ter z možnostmi, ki jih ponuja civilno pravo, zagotoviti, da ti sistemi ne povzročijo izpostavljenosti neprimernim tveganjem, da so usmerjeni k trajnim, dolgoročnim ciljem družbe in da so pregledni.

10.4   Skupina Volksbanken-Verbund mora še naprej širiti svoje dejavnosti spremljanja tveganja in izvajati trgovinsko politiko, ki je premišljena, zanesljiva in trajnostno usmerjena.

11.   Skrbnik spremljanja

11.1   Republika Avstrija mora zagotoviti, da bo neodvisen, ustrezno usposobljen skrbnik spremljanja, ki je zavezan k ohranjanju zaupnosti, stalno spremljal popolno in pravilno izvedbo načrta prestrukturiranja družbe ÖVAG in skupine Volksbanken-Verbund ter popolno in pravilno izvedbo vseh zavez, ki so navedene v tem dokumentu.

11.2   Imenovanje, dolžnosti, obveznosti in razrešitev skrbnika spremljanja morajo biti v skladu s postopki iz priloge z naslovom ‚Skrbnik‘.

11.3   Republika Avstrija mora zagotoviti, da ima Komisija ali skrbnik med izvajanjem Sklepa neomejen dostop do vseh informacij, potrebnih za spremljanje izvajanja tega sklepa. Komisija ali skrbnik lahko od družbe ÖVAG in skupine Volksbanken-Verbund zahteva razlago in pojasnila. Republika Avstrija, družba ÖVAG in skupina Volksbanken-Verbund morajo v celoti sodelovati s Komisijo in skrbnikom spremljanja v zvezi z vsemi vprašanji, povezanimi s spremljanjem izvajanja tega sklepa.“

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe ES (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

1

---

| 10.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/152 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/152

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/154

z dne 22. julija 2015

o državni pomoči SA.13869 (C 68/2002) (ex NN 80/2002) Prerazvrstitev v kapital v okviru računovodskih rezervacij, ustvarjenih z oprostitvijo davka za prenovo omrežja za splošno oskrbo, ki jo je Francija odobrila družbi EDF

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 4959)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe (1),

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenim členom (2),

in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je z odločbo z dne 16. oktobra 2002 uvedla formalni postopek preiskave iz člena 108(2) PDEU (sklep o začetku postopka) v zvezi s prednostjo, ki izhaja iz tega, da javna ustanova industrijske in komercialne narave „Electricité de France (E.D.F.), Service National“ (EDF je postala delniška družba Electricité de France SA proti koncu leta 2004) ob prestrukturiranju svoje bilance leta 1997 ni plačala dolgovanega davka od dohodkov pravnih oseb na del računovodskih rezervacij, ki so bile ustvarjene z oprostitvijo davka za prenovo omrežja za splošno oskrbo (omrežje RAG) in prerazvrščene v kapital. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z odločbo z dne 16. oktobra 2002 uvedla formalni postopek preiskave iz člena 108(2) PDEU (sklep o začetku postopka) v zvezi s prednostjo, ki izhaja iz tega, da javna ustanova industrijske in komercialne narave „Electricité de France (E.D.F.), Service National“ (EDF je postala delniška družba Electricité de France SA proti koncu leta 2004) ob prestrukturiranju svoje bilance leta 1997 ni plačala dolgovanega davka od dohodkov pravnih oseb na del računovodskih rezervacij, ki so bile ustvarjene z oprostitvijo davka za prenovo omrežja za splošno oskrbo (omrežje RAG) in prerazvrščene v kapital.

| (2) | Francoski organi so v pripombah, ki so jih z dopisom z dne 11. decembra 2002 predložili Komisiji, izpodbijali, da je družba EDF dobila davčno olajšavo, in zlasti navedli, da je dodatna kapitalska injekcija odpravila podkapitalizacijo in bila zato upravičena. |
| --- | --- |

(2)

Francoski organi so v pripombah, ki so jih z dopisom z dne 11. decembra 2002 predložili Komisiji, izpodbijali, da je družba EDF dobila davčno olajšavo, in zlasti navedli, da je dodatna kapitalska injekcija odpravila podkapitalizacijo in bila zato upravičena.

| (3) | Komisija je z dopisom z dne 21. januarja 2003 Franciji posredovala edine pripombe, ki jih je prejela od ene od zainteresiranih strani, in jo hkrati pozvala k predložitvi njenih stališč. Francija ni predložila stališč k navedenim pripombam. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisom z dne 21. januarja 2003 Franciji posredovala edine pripombe, ki jih je prejela od ene od zainteresiranih strani, in jo hkrati pozvala k predložitvi njenih stališč. Francija ni predložila stališč k navedenim pripombam.

| (4) | Tehnični sestanek med Komisijo in francoskimi organi je potekal 12. februarja 2003, nato pa je Komisija predložila zahtevo za informacije z dne 4. julija 2003. |
| --- | --- |

(4)

Tehnični sestanek med Komisijo in francoskimi organi je potekal 12. februarja 2003, nato pa je Komisija predložila zahtevo za informacije z dne 4. julija 2003.

| (5) | Francija je 11. novembra 2003 predložila nove informacije. 17. novembra 2003 je bil organiziran nov tehnični sestanek med Komisijo, francoskimi organi in predstavniki družbe EDF. Francoski organi so 20. novembra 2003 predložili dodatne informacije. |
| --- | --- |

(5)

Francija je 11. novembra 2003 predložila nove informacije. 17. novembra 2003 je bil organiziran nov tehnični sestanek med Komisijo, francoskimi organi in predstavniki družbe EDF. Francoski organi so 20. novembra 2003 predložili dodatne informacije.

| (6) | Komisija je z odločbo z dne 16. decembra 2003 (3) razglasila ukrep pomoči, ki jo je prejela družba EDF, za nezdružljiv z notranjim trgom in zahtevala vračilo te pomoči skupaj z obrestmi. Pomoč je bila vrnjena februarja 2004. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je z odločbo z dne 16. decembra 2003 (3) razglasila ukrep pomoči, ki jo je prejela družba EDF, za nezdružljiv z notranjim trgom in zahtevala vračilo te pomoči skupaj z obrestmi. Pomoč je bila vrnjena februarja 2004.

| (7) | Splošno sodišče je s sodbo z dne 15. decembra 2009 razglasilo ničnost navedene odločbe Komisije (4). Francija je družbi EDF znova plačala znesek pomoči, ki je bil vrnjen leta 2004. |
| --- | --- |

(7)

Splošno sodišče je s sodbo z dne 15. decembra 2009 razglasilo ničnost navedene odločbe Komisije (4). Francija je družbi EDF znova plačala znesek pomoči, ki je bil vrnjen leta 2004.

| (8) | Sodišče je 5. junija 2012 zavrnilo pritožbo Komisije zoper sodbo Splošnega sodišča (5). |
| --- | --- |

(8)

Sodišče je 5. junija 2012 zavrnilo pritožbo Komisije zoper sodbo Splošnega sodišča (5).

| (9) | Komisija je s sklepom z dne 2. maja 2013 razširila formalni postopek preiskave (sklep o razširitvi) (6). |
| --- | --- |

(9)

Komisija je s sklepom z dne 2. maja 2013 razširila formalni postopek preiskave (sklep o razširitvi) (6).

| (10) | Francoski organi so Komisiji predložili svoje pripombe v dopisu z dne 1. julija 2013. |
| --- | --- |

(10)

Francoski organi so Komisiji predložili svoje pripombe v dopisu z dne 1. julija 2013.

| (11) | Komisija je z dopisom z dne 13. avgusta 2013 Franciji poslala pripombe z dne 29. julija 2013 od ene same zainteresirane strani, to je družbe EDF, in jo pozvala k predložitvi pripomb. Francija je 11. oktobra 2013 predložila komentarje k pripombam družbe EDF. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je z dopisom z dne 13. avgusta 2013 Franciji poslala pripombe z dne 29. julija 2013 od ene same zainteresirane strani, to je družbe EDF, in jo pozvala k predložitvi pripomb. Francija je 11. oktobra 2013 predložila komentarje k pripombam družbe EDF.

| (12) | Družba EDF je 18. oktobra 2013 Komisiji predložila študijo z dne 15. oktobra 2013, ki jo je pripravil svetovalec (iz svetovalnega podjetja Oxera). Komisija je 22. oktobra 2013 navedeno študijo predložila Franciji in jo pozvala k predložitvi pripomb. Vendar je temu pozivu dodala pridržek, da je bila študija predložena več kot dva meseca in pol po roku, določenem s sklepom o razširitvi, in po drugi strani, da je bila pripravljena po sklepu o naložbi v družbo EDF, na katero se je sklicevala Francija. Francija je 6. novembra 2013 predložila pripombe k študiji. |
| --- | --- |

(12)

Družba EDF je 18. oktobra 2013 Komisiji predložila študijo z dne 15. oktobra 2013, ki jo je pripravil svetovalec (iz svetovalnega podjetja Oxera). Komisija je 22. oktobra 2013 navedeno študijo predložila Franciji in jo pozvala k predložitvi pripomb. Vendar je temu pozivu dodala pridržek, da je bila študija predložena več kot dva meseca in pol po roku, določenem s sklepom o razširitvi, in po drugi strani, da je bila pripravljena po sklepu o naložbi v družbo EDF, na katero se je sklicevala Francija. Francija je 6. novembra 2013 predložila pripombe k študiji.

| (13) | 14. novembra 2013 so se sestali Komisija in francoski organi. Komisija je 15. novembra 2013 zahtevala dodatne informacije in pojasnila k pripombam Francije, ki so bili poslani 23. decembra 2013. |
| --- | --- |

(13)

14. novembra 2013 so se sestali Komisija in francoski organi. Komisija je 15. novembra 2013 zahtevala dodatne informacije in pojasnila k pripombam Francije, ki so bili poslani 23. decembra 2013.

| (14) | Družba EDF je 22. novembra 2013 na svojo zahtevo Komisiji predložila pravno mnenje, da bi dopolnila in podprla svoje pripombe z dne 29. julija 2013. |
| --- | --- |

(14)

Družba EDF je 22. novembra 2013 na svojo zahtevo Komisiji predložila pravno mnenje, da bi dopolnila in podprla svoje pripombe z dne 29. julija 2013.

| (15) | Na zahtevo družbe EDF je 12. marca 2014 potekal sestanek s Komisijo, ki so se ga udeležili tudi francoski organi. |
| --- | --- |

(15)

Na zahtevo družbe EDF je 12. marca 2014 potekal sestanek s Komisijo, ki so se ga udeležili tudi francoski organi.

| (16) | Komisija je 13. maja 2014 od Francije zahtevala morebitne pripombe k pravnemu mnenju, ki ga je predložila družba EDF, ter pojasnila in dodatne informacije, ki jih je Francija predložila z dopisom z dne 19. junija 2014. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je 13. maja 2014 od Francije zahtevala morebitne pripombe k pravnemu mnenju, ki ga je predložila družba EDF, ter pojasnila in dodatne informacije, ki jih je Francija predložila z dopisom z dne 19. junija 2014.

1.   PODROBEN OPIS UKREPA

PODROBEN OPIS UKREPA

1.1   UPRAVIČENEC: DRUŽBA EDF, SPREMEMBE NJENEGA STATUSA IN NJEN KAPITAL

| (17) | Družba EDF je bila ustanovljena z zakonom št. 46-628 z dne 8. aprila 1946 o nacionalizaciji električne energije in plina („zakon št. 46-628“), s katerim so bili v skladu z njegovim členom 1 nacionalizirani proizvodnja, prenos, distribucija, uvoz in izvoz električne energije v Franciji. S tem zakonom je bilo upravljanje nacionaliziranih elektroenergetskih podjetij dodeljeno nacionalni javni ustanovi industrijske in komercialne narave, imenovani „Electricité de France (E.D.F.), Service National“. |
| --- | --- |

(17)

Družba EDF je bila ustanovljena z zakonom št. 46-628 z dne 8. aprila 1946 o nacionalizaciji električne energije in plina („zakon št. 46-628“), s katerim so bili v skladu z njegovim členom 1 nacionalizirani proizvodnja, prenos, distribucija, uvoz in izvoz električne energije v Franciji. S tem zakonom je bilo upravljanje nacionaliziranih elektroenergetskih podjetij dodeljeno nacionalni javni ustanovi industrijske in komercialne narave, imenovani „Electricité de France (E.D.F.), Service National“.

| (18) | Člen 16 zakona št. 46-628 je določal, da je neto znesek sredstev, dajatev in obveznosti, prenesenih na EDF, sestavljal njen kapital, pripadal narodu, bil neodtujljiv, in ga je bilo treba v primeru poslovne izgube znova oblikovati iz izidov poznejših poslovnih let. V skladu s členom 1 uredbe št. 56-493 z dne 14. maja 1956 o dotacijah družbi EDF v njen kapital so zanje veljala pravila iz člena 16 navedenega zakona. V skladu s členom 2 navedene uredbe se za te dodelitve državi izplačajo obresti in izda dividenda. |
| --- | --- |

(18)

Člen 16 zakona št. 46-628 je določal, da je neto znesek sredstev, dajatev in obveznosti, prenesenih na EDF, sestavljal njen kapital, pripadal narodu, bil neodtujljiv, in ga je bilo treba v primeru poslovne izgube znova oblikovati iz izidov poznejših poslovnih let. V skladu s členom 1 uredbe št. 56-493 z dne 14. maja 1956 o dotacijah družbi EDF v njen kapital so zanje veljala pravila iz člena 16 navedenega zakona. V skladu s členom 2 navedene uredbe se za te dodelitve državi izplačajo obresti in izda dividenda.

| (19) | Družba EDF je bila v skladu z zakonom št. 46-628 od svoje ustanovitve in leta 1997 še vedno nacionalna javna ustanova industrijske in komercialne narave, za katero niso veljale določbe, ki se uporabljajo za delniške družbe. Javna ustanova industrijske in komercialne narave nima delniškega kapitala v nasprotju z delniško družbo javnega prava, ki je v lasti njenih delničarjev (7). Družba EDF kljub izrazom „kapital“ in „kapitalska injekcija“, uporabljenim v upoštevnih besedilih, ni imela delniškega kapitala, ker je imela status pravne osebe javnega prava. Zakon št. 2004-803 z dne 9. avgusta 2004 o javni službi za električno energijo in plin ter o elektroenergetskih in plinskih podjetjih (zakon št. 2004-803) je določal spremembo tega statusa v prihodnosti. Člen 24 zakona št. 2004-803 je določal, da za družbo EDF, katere kapital je moral biti v več kot 70-odstotni lasti države, veljajo zakoni, ki se uporabljajo za delniške družbe, razen če zakonske določbe ne predpisujejo drugače. Člen 47 navedenega zakona je določal tudi poznejše preoblikovanje javne ustanove EDF v delniško družbo, vendar naj bi bilo treba za to objaviti uredbo o njenem novem statusu. Člen 46 je določal, da je bila bilanca družbe EDF 31. decembra 2004 ugotovljena na podlagi bilance z dne 31. decembra 2003 in izkaza poslovnega izida javne ustanove EDF za poslovno leto 2004. |
| --- | --- |

(19)

Družba EDF je bila v skladu z zakonom št. 46-628 od svoje ustanovitve in leta 1997 še vedno nacionalna javna ustanova industrijske in komercialne narave, za katero niso veljale določbe, ki se uporabljajo za delniške družbe. Javna ustanova industrijske in komercialne narave nima delniškega kapitala v nasprotju z delniško družbo javnega prava, ki je v lasti njenih delničarjev (7). Družba EDF kljub izrazom „kapital“ in „kapitalska injekcija“, uporabljenim v upoštevnih besedilih, ni imela delniškega kapitala, ker je imela status pravne osebe javnega prava. Zakon št. 2004-803 z dne 9. avgusta 2004 o javni službi za električno energijo in plin ter o elektroenergetskih in plinskih podjetjih (zakon št. 2004-803) je določal spremembo tega statusa v prihodnosti. Člen 24 zakona št. 2004-803 je določal, da za družbo EDF, katere kapital je moral biti v več kot 70-odstotni lasti države, veljajo zakoni, ki se uporabljajo za delniške družbe, razen če zakonske določbe ne predpisujejo drugače. Člen 47 navedenega zakona je določal tudi poznejše preoblikovanje javne ustanove EDF v delniško družbo, vendar naj bi bilo treba za to objaviti uredbo o njenem novem statusu. Člen 46 je določal, da je bila bilanca družbe EDF 31. decembra 2004 ugotovljena na podlagi bilance z dne 31. decembra 2003 in izkaza poslovnega izida javne ustanove EDF za poslovno leto 2004.

7

| (20) | Preoblikovanje družbe EDF v delniško družbo je začelo veljati v skladu z uredbo št. 2004-1224 z dne 17. novembra 2004 o statutu delniške družbe Electricité de France. Statut, priložen uredbi, določa, da je družba EDF od tedaj delniška družba, za katero veljajo zakoni in predpisi, ki se uporabljajo za gospodarske družbe, zlasti trgovinski zakonik, če zanje ne veljajo odstopanja iz bolj podrobnih določb, vključno s samim statutom. |
| --- | --- |

(20)

Preoblikovanje družbe EDF v delniško družbo je začelo veljati v skladu z uredbo št. 2004-1224 z dne 17. novembra 2004 o statutu delniške družbe Electricité de France. Statut, priložen uredbi, določa, da je družba EDF od tedaj delniška družba, za katero veljajo zakoni in predpisi, ki se uporabljajo za gospodarske družbe, zlasti trgovinski zakonik, če zanje ne veljajo odstopanja iz bolj podrobnih določb, vključno s samim statutom.

| (21) | Člen 6 statuta družbe EDF določa, da je za delniški kapital družbe, ki je bil prvotno v celoti v lasti države, določen znesek 8,129 milijarde EUR, razdeljen na 1 625 800 000 delnic po 5 EUR. Delniški kapital nove delniške družbe EDF je bil novembra 2004 določen v istem znesku kot kapital in do tedaj zbrane kapitalske injekcije javne ustanove gospodarske in industrijske narave EDF, in sicer 8,1 milijarde EUR. Ta znesek kapitala in kapitalskih injekcij je bil dosežen v skladu z zakonom št. 97-1026 z dne 10. novembra 1997 o različnih ekonomskih in komercialnih ukrepih („zakon št. 97-1026“) in je ostal nespremenjen od leta 1997 |
| --- | --- |

(21)

Člen 6 statuta družbe EDF določa, da je za delniški kapital družbe, ki je bil prvotno v celoti v lasti države, določen znesek 8,129 milijarde EUR, razdeljen na 1 625 800 000 delnic po 5 EUR. Delniški kapital nove delniške družbe EDF je bil novembra 2004 določen v istem znesku kot kapital in do tedaj zbrane kapitalske injekcije javne ustanove gospodarske in industrijske narave EDF, in sicer 8,1 milijarde EUR. Ta znesek kapitala in kapitalskih injekcij je bil dosežen v skladu z zakonom št. 97-1026 z dne 10. novembra 1997 o različnih ekonomskih in komercialnih ukrepih („zakon št. 97-1026“) in je ostal nespremenjen od leta 1997

| (22) | Kot določata zakon št. 2004-803 in statut družbe EDF, je država morala imeti in še vedno mora imeti v lasti več kot 70 % kapitala te družbe. Novembra 2005 so bile nove delnice družbe EDF, sprejete v trgovanje na borzi vrednostnih papirjev Euronext, ponujene po cenah v okviru odprte ponudbe („OPO“), s čimer je bil kapital družbe EDF dejansko ponujen drugim delničarjem ne samo državi. |
| --- | --- |

(22)

Kot določata zakon št. 2004-803 in statut družbe EDF, je država morala imeti in še vedno mora imeti v lasti več kot 70 % kapitala te družbe. Novembra 2005 so bile nove delnice družbe EDF, sprejete v trgovanje na borzi vrednostnih papirjev Euronext, ponujene po cenah v okviru odprte ponudbe („OPO“), s čimer je bil kapital družbe EDF dejansko ponujen drugim delničarjem ne samo državi.

1.2   USTVARJENE RAČUNOVODSKE REZERVACIJE ZA PRENOVO SPLOŠNEGA PRESKRBOVALNEGA OMREŽJA

| (23) | V členu 36 zakona št. 46-628 je navedeno, da so bile s tem zakonom na družbo EDF prenesene vse nacionalizirane koncesije za električno energijo. Koncesionar mora za te koncesije v skladu s členom 37 spoštovati tipsko specifikacijo. Različne koncesije za prenos električne energije, ki jih je tako podelila država družbi EDF, so bile leta 1958 združene v eno samo koncesijo, imenovano koncesija za omrežje RAG. |
| --- | --- |

(23)

V členu 36 zakona št. 46-628 je navedeno, da so bile s tem zakonom na družbo EDF prenesene vse nacionalizirane koncesije za električno energijo. Koncesionar mora za te koncesije v skladu s členom 37 spoštovati tipsko specifikacijo. Različne koncesije za prenos električne energije, ki jih je tako podelila država družbi EDF, so bile leta 1958 združene v eno samo koncesijo, imenovano koncesija za omrežje RAG.

| (24) | Ker leta 1946 ni bilo računovodskih pravil za koncesije, je družba EDF menila, da je lastnica sredstev, ki so del omrežja RAG, in ta sredstva vpisala med sredstva svoje bilance. Družba EDF mora v skladu s členom 8 specifikacije, odobrene z uredbo št. 56-1225 z dne 28. novembra 1956, na svoje stroške izvajati vsa vzdrževalna in obnovitvena dela, potrebna za ohranjanje objektov, ki so predmet koncesije, v dobrem stanju. |
| --- | --- |

(24)

Ker leta 1946 ni bilo računovodskih pravil za koncesije, je družba EDF menila, da je lastnica sredstev, ki so del omrežja RAG, in ta sredstva vpisala med sredstva svoje bilance. Družba EDF mora v skladu s členom 8 specifikacije, odobrene z uredbo št. 56-1225 z dne 28. novembra 1956, na svoje stroške izvajati vsa vzdrževalna in obnovitvena dela, potrebna za ohranjanje objektov, ki so predmet koncesije, v dobrem stanju.

| (25) | Družba EDF je leta 1987, potem ko je bil leta 1982 spremenjen splošni računovodski načrt, v katerem so navedena posebna pravila za sredstva, ki jih je treba ob izteku koncesije vrniti državi, spremenila svojo računovodsko prakso za sredstva v okviru omrežja RAG, ki jih je do tedaj obravnavala kot lastna sredstva, in ta sredstva razvrstila v bilančno postavko „Sredstva v koncesiji“. Družba EDF je za ta sredstva uporabila posebne računovodske predpise, uvedene v Franciji za sredstva v koncesiji, ki jih je treba vrniti državi ob njenem izteku, in je z oprostitvijo davka za prenovo omrežja RAG ustvarila rezervacije. |
| --- | --- |

(25)

Družba EDF je leta 1987, potem ko je bil leta 1982 spremenjen splošni računovodski načrt, v katerem so navedena posebna pravila za sredstva, ki jih je treba ob izteku koncesije vrniti državi, spremenila svojo računovodsko prakso za sredstva v okviru omrežja RAG, ki jih je do tedaj obravnavala kot lastna sredstva, in ta sredstva razvrstila v bilančno postavko „Sredstva v koncesiji“. Družba EDF je za ta sredstva uporabila posebne računovodske predpise, uvedene v Franciji za sredstva v koncesiji, ki jih je treba vrniti državi ob njenem izteku, in je z oprostitvijo davka za prenovo omrežja RAG ustvarila rezervacije.

| (26) | Računsko sodišče je v poročilu iz leta 1994 (8) menilo, da je bilo težko šteti, da je treba sredstva v okviru omrežja RAG za razliko od lastnega premoženja družbe EDF v okviru omrežja RAG ob izteku koncesije vrniti državi, ker naj bi šlo za edinega in stalnega koncesionarja države, kakršen je družba EDF, določenega z zakonom. Z drugimi besedami, računovodska sprememba, ki jo je leta 1987 uvedla družba EDF in s katero je ustvarila rezervacije z oprostitvijo davka, se računskemu sodišču ni zdela upravičena. Navedeno podjetje in nadzorni organi so hitro sprejeli ukrepe za ureditev položaja družbe EDF. |
| --- | --- |

(26)

Računsko sodišče je v poročilu iz leta 1994 (8) menilo, da je bilo težko šteti, da je treba sredstva v okviru omrežja RAG za razliko od lastnega premoženja družbe EDF v okviru omrežja RAG ob izteku koncesije vrniti državi, ker naj bi šlo za edinega in stalnega koncesionarja države, kakršen je družba EDF, določenega z zakonom. Z drugimi besedami, računovodska sprememba, ki jo je leta 1987 uvedla družba EDF in s katero je ustvarila rezervacije z oprostitvijo davka, se računskemu sodišču ni zdela upravičena. Navedeno podjetje in nadzorni organi so hitro sprejeli ukrepe za ureditev položaja družbe EDF.

8

| (27) | Leta 1997 je imela družba EDF v svojih obračunih dve vrsti rezervacij, ustvarjenih z oprostitvijo davka za prenovo omrežja RAG: še neuporabljene rezervacije v znesku 38,5 milijarde francoskih frankov (FRF) in dajatve koncedentu, ki ustrezajo postopkom že izvedene prenove, v znesku 18,345 milijarde FRF. |
| --- | --- |

(27)

Leta 1997 je imela družba EDF v svojih obračunih dve vrsti rezervacij, ustvarjenih z oprostitvijo davka za prenovo omrežja RAG: še neuporabljene rezervacije v znesku 38,5 milijarde francoskih frankov (FRF) in dajatve koncedentu, ki ustrezajo postopkom že izvedene prenove, v znesku 18,345 milijarde FRF.

1.3   PRERAZVRSTITEV RAČUNOVODSKIH REZERVACIJ

| (28) | V zakonu št. 97-1026 je bil pojasnjen položaj sredstev v okviru omrežja RAG. Člen 4 navedenega zakona določa:






  „I. | Objekti omrežja za splošno oskrbo z električno energijo se štejejo za lastnino Électricité de France, odkar je bila tej družbi dodeljena koncesija za to omrežje. |
| --- | --- | --- |

(28)

V zakonu št. 97-1026 je bil pojasnjen položaj sredstev v okviru omrežja RAG. Člen 4 navedenega zakona določa:

„I.

Objekti omrežja za splošno oskrbo z električno energijo se štejejo za lastnino Électricité de France, odkar je bila tej družbi dodeljena koncesija za to omrežje.

| II. | Za uporabo določb [odstavka] I je 1. januarja 1997 protivrednost sredstev v naravi, ki so bila od omrežja za splošno oskrbo dana v koncesijo in so navedena v obveznostih v bilanci stanja Électricité de France, brez ustreznih odklonov prevrednotenja vpisana v postavko ‚Kapitalske injekcije‘ [...].“ |
| --- | --- |

II.

Za uporabo določb [odstavka] I je 1. januarja 1997 protivrednost sredstev v naravi, ki so bila od omrežja za splošno oskrbo dana v koncesijo in so navedena v obveznostih v bilanci stanja Électricité de France, brez ustreznih odklonov prevrednotenja vpisana v postavko ‚Kapitalske injekcije‘ [...].“

| (29) | Navedeni zakon je bilo treba uporabiti za vsako transakcijo, ki se je nanašala na kapital družbe EDF. Člen 16 zakona št. 46-628, ki je veljal leta 1997, je določal, da je kapital družbe EDF neodtujljiv in da pripada narodu. Kapitalske injekcije družbe EDF, izhajajoče iz prerazvrstitve rezervacij za prenovo omrežja RAG, so torej spadale na področje zakona v okviru francoskega prava. |
| --- | --- |

(29)

Navedeni zakon je bilo treba uporabiti za vsako transakcijo, ki se je nanašala na kapital družbe EDF. Člen 16 zakona št. 46-628, ki je veljal leta 1997, je določal, da je kapital družbe EDF neodtujljiv in da pripada narodu. Kapitalske injekcije družbe EDF, izhajajoče iz prerazvrstitve rezervacij za prenovo omrežja RAG, so torej spadale na področje zakona v okviru francoskega prava.

| (30) | Zakon št. 97-1026 določa lastništvo sredstev omrežja RAG. Bilanca družbe EDF je bila torej prestrukturirana z zakonom št. 97-1026. Rezervacije, ki jih je družba EDF ustvarila med letoma 1987 in 1996 za prenovo omrežja RAG z namenom vrnitve teh uporabljenih ali neuporabljenih sredstev državi, so postale brezpredmetne, če se je štelo, da sredstva omrežja RAG pripadajo družbi EDF. |
| --- | --- |

(30)

Zakon št. 97-1026 določa lastništvo sredstev omrežja RAG. Bilanca družbe EDF je bila torej prestrukturirana z zakonom št. 97-1026. Rezervacije, ki jih je družba EDF ustvarila med letoma 1987 in 1996 za prenovo omrežja RAG z namenom vrnitve teh uporabljenih ali neuporabljenih sredstev državi, so postale brezpredmetne, če se je štelo, da sredstva omrežja RAG pripadajo družbi EDF.

| (31) | V Prilogi 1 k dopisu ministra za gospodarstvo, finance in industrijo, državnega sekretarja proračuna in državnega sekretarja za industrijo, poslanem družbi EDF 22. decembra 1997 (v nadaljevanju: dopis ministra za gospodarstvo), je razloženo prestrukturiranje bilance družbe EDF od vrha, skladno s členom 4 zakona št. 97-1026:






  „— | Prerazvrstitev ‚dajatev koncedentu‘ (18 345 563 605 FRF):






  — | Konsolidacija v kapitalske injekcije za protivrednost sredstev v naravi omrežja RAG, danih v koncesijo v višini 14 119 065 335 FRF. |
| --- | --- | --- | --- |

(31)

V Prilogi 1 k dopisu ministra za gospodarstvo, finance in industrijo, državnega sekretarja proračuna in državnega sekretarja za industrijo, poslanem družbi EDF 22. decembra 1997 (v nadaljevanju: dopis ministra za gospodarstvo), je razloženo prestrukturiranje bilance družbe EDF od vrha, skladno s členom 4 zakona št. 97-1026:

„—

Prerazvrstitev ‚dajatev koncedentu‘ (18 345 563 605 FRF):

—

Konsolidacija v kapitalske injekcije za protivrednost sredstev v naravi omrežja RAG, danih v koncesijo v višini 14 119 065 335 FRF.

| — | Uskupinjanje odklonov prevrednotenja omrežja RAG leta 1959 (2 425 mil. FRF) in 1976 (neamortizirana osnovna sredstva: 97 mil. FRF) s postavko ‚Odklon prevrednotenja omrežja RAG‘, katere znesek tako znaša 1 720 mil. FRF do 4 145 mil. FRF, |
| --- | --- |

—

Uskupinjanje odklonov prevrednotenja omrežja RAG leta 1959 (2 425 mil. FRF) in 1976 (neamortizirana osnovna sredstva: 97 mil. FRF) s postavko ‚Odklon prevrednotenja omrežja RAG‘, katere znesek tako znaša 1 720 mil. FRF do 4 145 mil. FRF,

| — | Uskupinjanje zakonsko urejenih rezervacij, ki se nanašajo na ponovno prevrednotenje amortiziranih osnovnih sredstev leta 1976 (1 704 mil. FRF), postavka, ki je prešla z 877 mil. FRF na 2 581 mil. FRF. |
| --- | --- |

—

Uskupinjanje zakonsko urejenih rezervacij, ki se nanašajo na ponovno prevrednotenje amortiziranih osnovnih sredstev leta 1976 (1 704 mil. FRF), postavka, ki je prešla z 877 mil. FRF na 2 581 mil. FRF.

| — | Prerazvrstitev rezervacij za prenovoso postale neupravičene (38 520 943 408 FRF) za ponovni prenos zaradi upoštevanja mnenja nacionalnega računovodskega sveta št. 97-06 z dne 18. junija 1997, ki se nanaša na računovodske spremembe.“ |
| --- | --- |

—

Prerazvrstitev rezervacij za prenovoso postale neupravičene (38 520 943 408 FRF) za ponovni prenos zaradi upoštevanja mnenja nacionalnega računovodskega sveta št. 97-06 z dne 18. junija 1997, ki se nanaša na računovodske spremembe.“

| (32) | Francoski organi so v okviru reorganizacije bilance družbe EDF upoštevali mnenje Nacionalnega računovodskega sveta št. 97-06 z dne 18. junija 1997, ki se nanaša na spremembe računovodskih metod, spremembe ocenjevanja, spremembe davčnih opcij in popravkov napak (mnenje Nacionalnega računovodskega sveta), ki določa, da se popravki računovodskih napak, ki se že po svoji naravi nanašajo na knjiženje preteklih transakcij, „knjižijo v izidu poslovnega leta, v katerem so ugotovljene“. |
| --- | --- |

(32)

Francoski organi so v okviru reorganizacije bilance družbe EDF upoštevali mnenje Nacionalnega računovodskega sveta št. 97-06 z dne 18. junija 1997, ki se nanaša na spremembe računovodskih metod, spremembe ocenjevanja, spremembe davčnih opcij in popravkov napak (mnenje Nacionalnega računovodskega sveta), ki določa, da se popravki računovodskih napak, ki se že po svoji naravi nanašajo na knjiženje preteklih transakcij, „knjižijo v izidu poslovnega leta, v katerem so ugotovljene“.

knjižijo v izidu poslovnega leta, v katerem so ugotovljene

| (33) | V skladu z zakonom št. 97-1026 in pismom ministra za gospodarstvo so bili odkloni prevrednotenja preneseni v rubriko „Lastni kapital“ brez davčne obveze, ker ustrezajo povečanju vrednosti prevrednotenja, izvedenega z oprostitvijo davka, ali v okviru sistema fiskalne nevtralnosti po zakonu o prevrednotenju iz leta 1959 in iz leta 1976. |
| --- | --- |

(33)

V skladu z zakonom št. 97-1026 in pismom ministra za gospodarstvo so bili odkloni prevrednotenja preneseni v rubriko „Lastni kapital“ brez davčne obveze, ker ustrezajo povečanju vrednosti prevrednotenja, izvedenega z oprostitvijo davka, ali v okviru sistema fiskalne nevtralnosti po zakonu o prevrednotenju iz leta 1959 in iz leta 1976.

1.4   DAVČNA POSLEDICA PRERAZVRSTITVE RAČUNOVODSKIH REZERVACIJ

| (34) | Priloga 3 k dopisu ministra za gospodarstvo prav tako določa davčne posledice prestrukturiranja bilance družbe EDF. Ugotovljena je sprememba neuporabljenih neto sredstev s prerazvrstitvijo neuporabljenih rezervacij za prenovo, v znesku 38,5 milijarde FRF, s ponovnim prenosom in obdavčena z davkom od dohodkov pravnih oseb po stopnji 41,66 %, v veljavi leta 1997. Na tak način so francoski organi po običajnem postopku obdavčili še neuporabljene rezervacije v znesku 38,5 milijarde FRF. Vendar del rezervacij, ki so bile prav tako ustvarjene z oprostitvijo davka in konsolidirane kot kapitalske injekcije, ni bil obdavčen. |
| --- | --- |

(34)

Priloga 3 k dopisu ministra za gospodarstvo prav tako določa davčne posledice prestrukturiranja bilance družbe EDF. Ugotovljena je sprememba neuporabljenih neto sredstev s prerazvrstitvijo neuporabljenih rezervacij za prenovo, v znesku 38,5 milijarde FRF, s ponovnim prenosom in obdavčena z davkom od dohodkov pravnih oseb po stopnji 41,66 %, v veljavi leta 1997. Na tak način so francoski organi po običajnem postopku obdavčili še neuporabljene rezervacije v znesku 38,5 milijarde FRF. Vendar del rezervacij, ki so bile prav tako ustvarjene z oprostitvijo davka in konsolidirane kot kapitalske injekcije, ni bil obdavčen.

| (35) | V uradnem zapisu generalnega davčnega urada z dne 9. aprila 2002, poslanem Komisiji, francoski organi navajajo, da „so dajatve koncedentu v okviru omrežja RAG neupravičen dolg, ki je bil z vključitvijo v kapital neupravičeno oproščen davka“
  , ter da „bi ta rezerva morala biti pred vključitvijo v kapital prenesena iz obveznosti ustanove, kjer je bila po pomoti vključena v račun neto stanja, ter bi tako povzročila pozitivno spremembo neto sredstev, obdavčenih v skladu s členom 38-2“ Splošnega davčnega zakonika. Ugotavljajo, da „je gospodarska korist pri tako pridobljenih davkih [leta 1997 s strani družbe EDF] lahko ocenjena na 5,88 milijarde frankov (14,119 × 41,66 %)“. |
| --- | --- |

(35)

V uradnem zapisu generalnega davčnega urada z dne 9. aprila 2002, poslanem Komisiji, francoski organi navajajo, da „so dajatve koncedentu v okviru omrežja RAG neupravičen dolg, ki je bil z vključitvijo v kapital neupravičeno oproščen davka“
  , ter da „bi ta rezerva morala biti pred vključitvijo v kapital prenesena iz obveznosti ustanove, kjer je bila po pomoti vključena v račun neto stanja, ter bi tako povzročila pozitivno spremembo neto sredstev, obdavčenih v skladu s členom 38-2“ Splošnega davčnega zakonika. Ugotavljajo, da „je gospodarska korist pri tako pridobljenih davkih [leta 1997 s strani družbe EDF] lahko ocenjena na 5,88 milijarde frankov (14,119 × 41,66 %)“.

da „so dajatve koncedentu v okviru omrežja RAG neupravičen dolg, ki je bil z vključitvijo v kapital neupravičeno oproščen davka“

bi ta rezerva morala biti pred vključitvijo v kapital prenesena iz obveznosti ustanove, kjer je bila po pomoti vključena v račun neto stanja, ter bi tako povzročila pozitivno spremembo neto sredstev, obdavčenih v skladu s členom 38-2

je gospodarska korist pri tako pridobljenih davkih

lahko ocenjena na 5,88 milijarde frankov (14,119 × 41,66 %)

2.   SKLEP O ZAČETKU POSTOPKA

SKLEP O ZAČETKU POSTOPKA

| (36) | Komisija je v sklepu o začetku postopka ugotovila, da so nezakonito ustvarjene dodatne rezervacije za prenovo omrežja RAG za obdobje od 1987 do 1996 družbi EDF omogočile prednost v smislu člena 107(1) PDEU. S tem ukrepom je navedena družba dobila selektivno gospodarsko prednost, ki izhaja iz razlike med kapitalizirano vrednostjo neplačanega davka od dohodkov pravnih oseb na rezervacije v istem obdobju in zneska davka od dohodkov pravnih oseb, ki ga je družba EDF plačala leta 1997, tj. po začetku veljavnosti člena 4 zakona št. 97-1026. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je v sklepu o začetku postopka ugotovila, da so nezakonito ustvarjene dodatne rezervacije za prenovo omrežja RAG za obdobje od 1987 do 1996 družbi EDF omogočile prednost v smislu člena 107(1) PDEU. S tem ukrepom je navedena družba dobila selektivno gospodarsko prednost, ki izhaja iz razlike med kapitalizirano vrednostjo neplačanega davka od dohodkov pravnih oseb na rezervacije v istem obdobju in zneska davka od dohodkov pravnih oseb, ki ga je družba EDF plačala leta 1997, tj. po začetku veljavnosti člena 4 zakona št. 97-1026.

| (37) | Čeprav je družba EDF v Franciji opravljala dejavnosti na več trgih, za katere so pred začetkom veljavnosti Direktive 96/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9) o liberalizaciji energetskega sektorja veljale monopolne pravice, je Komisija menila, da je bila z zadevnimi ukrepi pomoči v korist družbe EDF dejansko ali potencialno izkrivljena konkurenca, ti ukrepi pa so vplivali tudi na trgovino med državami članicami v smislu člena 107(1) PDEU. To je izhajalo zlasti iz tega, da je kljub izključnim pravicam, ki jih je imela družba EDF pri izvajanju nekaterih dejavnosti v Franciji, obstajala določena raven trgovine med državami članicami na teh trgih. Poleg tega je na povezanih trgih, na katerih je družba EDF že razširila različne dejavnosti prek svojih izključnih pravic bodisi z zemljepisnega ali pa sektorskega stališča, že obstajala svobodna konkurenca. Ti učinki so obstajali že veliko pred liberalizacijo elektroenergetskega sektorja. |
| --- | --- |

(37)

Čeprav je družba EDF v Franciji opravljala dejavnosti na več trgih, za katere so pred začetkom veljavnosti Direktive 96/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9) o liberalizaciji energetskega sektorja veljale monopolne pravice, je Komisija menila, da je bila z zadevnimi ukrepi pomoči v korist družbe EDF dejansko ali potencialno izkrivljena konkurenca, ti ukrepi pa so vplivali tudi na trgovino med državami članicami v smislu člena 107(1) PDEU. To je izhajalo zlasti iz tega, da je kljub izključnim pravicam, ki jih je imela družba EDF pri izvajanju nekaterih dejavnosti v Franciji, obstajala določena raven trgovine med državami članicami na teh trgih. Poleg tega je na povezanih trgih, na katerih je družba EDF že razširila različne dejavnosti prek svojih izključnih pravic bodisi z zemljepisnega ali pa sektorskega stališča, že obstajala svobodna konkurenca. Ti učinki so obstajali že veliko pred liberalizacijo elektroenergetskega sektorja.

9

| (38) | Komisija je poleg tega ugotovila, da je šlo za novo pomoč, za katero na tej stopnji ni mogoče meniti, da so bili izpolnjeni pogoji iz člena 107(2) in (3) PDEU. Francoski organi se poleg tega niso sklicevali na uporabo določb člena 106(2) PDEU. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je poleg tega ugotovila, da je šlo za novo pomoč, za katero na tej stopnji ni mogoče meniti, da so bili izpolnjeni pogoji iz člena 107(2) in (3) PDEU. Francoski organi se poleg tega niso sklicevali na uporabo določb člena 106(2) PDEU.

3.   PRIPOMBE TRETJE ZAINTERESIRANE STRANI

PRIPOMBE TRETJE ZAINTERESIRANE STRANI

| (39) | Nacionalni sindikat neodvisnih proizvajalcev termične elektrike (SNPIET) je v dopisu z dne 6. januarja 2003 Komisiji poslal pripombe v okviru formalnega postopka preiskave. Glede na te pripombe se družba EDF, kar zadeva neplačevanje davka od dohodkov pravnih oseb v letu 1997 na del rezervacij, ustvarjenih z oprostitvijo davka za prenovo omrežja RAG, ni uskladila v okviru svojih dejavnosti s predpisi, ki se uporabljajo v industrijskih in komercialnih družbah, v nasprotju z določbami zakona št. 46-628 z dne 8. aprila 1946. |
| --- | --- |

(39)

Nacionalni sindikat neodvisnih proizvajalcev termične elektrike (SNPIET) je v dopisu z dne 6. januarja 2003 Komisiji poslal pripombe v okviru formalnega postopka preiskave. Glede na te pripombe se družba EDF, kar zadeva neplačevanje davka od dohodkov pravnih oseb v letu 1997 na del rezervacij, ustvarjenih z oprostitvijo davka za prenovo omrežja RAG, ni uskladila v okviru svojih dejavnosti s predpisi, ki se uporabljajo v industrijskih in komercialnih družbah, v nasprotju z določbami zakona št. 46-628 z dne 8. aprila 1946.

4.   PRIPOMBE FRANCIJE K SKLEPU O ZAČETKU FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

PRIPOMBE FRANCIJE K SKLEPU O ZAČETKU FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (40) | Francoski organi so z dopisom z dne 11. decembra 2002 Komisiji predložili svoje pripombe. Pri tem izpodbijajo, da je šlo leta 1997 pri neplačilu davka od dohodkov pravnih oseb na del računovodskih rezervacij, ustvarjenih z oprostitvijo davka za prenovo omrežja RAG, za državno pomoč. |
| --- | --- |

(40)

Francoski organi so z dopisom z dne 11. decembra 2002 Komisiji predložili svoje pripombe. Pri tem izpodbijajo, da je šlo leta 1997 pri neplačilu davka od dohodkov pravnih oseb na del računovodskih rezervacij, ustvarjenih z oprostitvijo davka za prenovo omrežja RAG, za državno pomoč.

| (41) | Francoski organi najprej izpodbijajo znesek rezervacij za prenovo omrežja RAG, ki ga je navedla Komisija. Francoski organi nato navajajo, da družba EDF ne bi mogla plačevati davka od dohodkov pravnih oseb med letoma 1987 in 1996, tudi če ne bi bilo rezervacij za prenovo omrežja RAG, in to zaradi prenosa velike davčne izgube. Ker naj bi bila poleg tega država lastnica družbe EDF in hkrati organ, ki naj bi podelil koncesijo za omrežje RAG, so francoski organi menili, da dajatve koncedentu za državo niso bile dejansko izterljiv dolg. Zato naj bi ob prestrukturiranju bilance leta 1997 te dajatve koncedentu dodelili v lastni kapital družbe EDF, da bi odpravile njeno podkapitalizacijo, vendar naj ji pri tem ne bi bilo treba plačati davka od dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

(41)

Francoski organi najprej izpodbijajo znesek rezervacij za prenovo omrežja RAG, ki ga je navedla Komisija. Francoski organi nato navajajo, da družba EDF ne bi mogla plačevati davka od dohodkov pravnih oseb med letoma 1987 in 1996, tudi če ne bi bilo rezervacij za prenovo omrežja RAG, in to zaradi prenosa velike davčne izgube. Ker naj bi bila poleg tega država lastnica družbe EDF in hkrati organ, ki naj bi podelil koncesijo za omrežje RAG, so francoski organi menili, da dajatve koncedentu za državo niso bile dejansko izterljiv dolg. Zato naj bi ob prestrukturiranju bilance leta 1997 te dajatve koncedentu dodelili v lastni kapital družbe EDF, da bi odpravile njeno podkapitalizacijo, vendar naj ji pri tem ne bi bilo treba plačati davka od dohodkov pravnih oseb.

| (42) | Francoski organi menijo, da je mogoče računovodsko prestrukturiranje, izvedeno leta 1997, obravnavati kot dodatno kapitalsko injekcijo v znesku, ki naj bi bil enakovreden delni oprostitvi davka, katere cilj naj bi bil prav tako odpraviti podkapitalizacijo. Družba EDF in država naj bi želeli dodeliti nepravi lastniški kapital, brez davka od dohodkov pravnih oseb. Presojeno naj bi bilo, da je učinkoviteje in bolj nevtralno neposredno dodeliti dajatve koncedentu v lastna sredstva v njihovem celotnem znesku, kot pa izvesti enakovredno transakcijo, pri kateri bi bil v kapital dodeljen neto znesek po plačilu davkov od dohodkov pravnih oseb, zahtevati od družbe EDF, naj plača davek od dohodkov pravnih oseb, ki ustreza spremembi neto sredstev, in nazadnje dodeliti dodatno kapitalsko injekcijo v znesku, enakovrednem plačanemu davku. |
| --- | --- |

(42)

Francoski organi menijo, da je mogoče računovodsko prestrukturiranje, izvedeno leta 1997, obravnavati kot dodatno kapitalsko injekcijo v znesku, ki naj bi bil enakovreden delni oprostitvi davka, katere cilj naj bi bil prav tako odpraviti podkapitalizacijo. Družba EDF in država naj bi želeli dodeliti nepravi lastniški kapital, brez davka od dohodkov pravnih oseb. Presojeno naj bi bilo, da je učinkoviteje in bolj nevtralno neposredno dodeliti dajatve koncedentu v lastna sredstva v njihovem celotnem znesku, kot pa izvesti enakovredno transakcijo, pri kateri bi bil v kapital dodeljen neto znesek po plačilu davkov od dohodkov pravnih oseb, zahtevati od družbe EDF, naj plača davek od dohodkov pravnih oseb, ki ustreza spremembi neto sredstev, in nazadnje dodeliti dodatno kapitalsko injekcijo v znesku, enakovrednem plačanemu davku.

| (43) | Francoski organi menijo, da je bila taka dodatna dodelitev upravičena z napovedmi, da bo družba EDF leta 1997 poslovala pozitivno, kar naj bi se uresničilo v letih zatem. Francoski organi navajajo, da bi preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu v primerljivih okoliščinah vpisal zadevni kapital. |
| --- | --- |

(43)

Francoski organi menijo, da je bila taka dodatna dodelitev upravičena z napovedmi, da bo družba EDF leta 1997 poslovala pozitivno, kar naj bi se uresničilo v letih zatem. Francoski organi navajajo, da bi preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu v primerljivih okoliščinah vpisal zadevni kapital.

| (44) | Francoski organi izpodbijajo tudi, da je bilo donos za državo med letoma 1987 in 1996 po ustvarjenih zadevnih rezervacijah neupravičeno zmanjšan. Navajajo, da tudi če bi bil čisti poslovni izid višji, donos za državo ne bi bil večji, ker naj v tem obdobju raven donosa ne bi ustrezala vnaprej določenemu odstotku čistega poslovnega izida podjetja. To raven naj bi država svobodno določala v absolutni vrednosti in naj ne bi bila nujno določena glede na finančni položaj podjetja. Poleg tega naj se ta donos ne bi obvezno odtegoval od neto dobičkov za vsako poslovno leto. S tega vidika in ob upoštevanju prenosov izgub družbe EDF francoski organi poudarjajo, da je država nazadnje med letoma 1987 in 1996 zahtevala izplačilo dividende, katere raven naj bi precej presegala meje, določene v pravu družb. |
| --- | --- |

(44)

Francoski organi izpodbijajo tudi, da je bilo donos za državo med letoma 1987 in 1996 po ustvarjenih zadevnih rezervacijah neupravičeno zmanjšan. Navajajo, da tudi če bi bil čisti poslovni izid višji, donos za državo ne bi bil večji, ker naj v tem obdobju raven donosa ne bi ustrezala vnaprej določenemu odstotku čistega poslovnega izida podjetja. To raven naj bi država svobodno določala v absolutni vrednosti in naj ne bi bila nujno določena glede na finančni položaj podjetja. Poleg tega naj se ta donos ne bi obvezno odtegoval od neto dobičkov za vsako poslovno leto. S tega vidika in ob upoštevanju prenosov izgub družbe EDF francoski organi poudarjajo, da je država nazadnje med letoma 1987 in 1996 zahtevala izplačilo dividende, katere raven naj bi precej presegala meje, določene v pravu družb.

| (45) | Poleg tega francoski organi menijo, da se je ustvarjanje rezervacij za prenovo omrežja RAG sicer izkazalo za prednost, vendar naj bi bilo treba šteti, da se ta prednost izniči s povišanjem davka od dohodkov pravnih oseb, plačanega leta 1997. Menijo tudi, da je družba EDF med letoma 1987 in 1996 državi v celoti plačala znesek, ki naj bi bil višji od davka od dohodkov pravnih oseb, ki bi ga plačala družba komercialnega prava, ki ne bi ustvarila rezervacij za prenovo omrežja RAG in ki bi svojemu delničarju po odtegnitvi davka nakazala dividendo v višini 37,5 % čistega poslovnega izida. |
| --- | --- |

(45)

Poleg tega francoski organi menijo, da se je ustvarjanje rezervacij za prenovo omrežja RAG sicer izkazalo za prednost, vendar naj bi bilo treba šteti, da se ta prednost izniči s povišanjem davka od dohodkov pravnih oseb, plačanega leta 1997. Menijo tudi, da je družba EDF med letoma 1987 in 1996 državi v celoti plačala znesek, ki naj bi bil višji od davka od dohodkov pravnih oseb, ki bi ga plačala družba komercialnega prava, ki ne bi ustvarila rezervacij za prenovo omrežja RAG in ki bi svojemu delničarju po odtegnitvi davka nakazala dividendo v višini 37,5 % čistega poslovnega izida.

| (46) | Po navedbah francoskih organov bi poleg tega šlo v primeru neupravičene prednosti za obstoječo in ne za novo pomoč, ker naj bi tako določal desetletni predpis iz člena 15 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (10), ki naj bi začel veljati z dodelitvijo prvih elementov pomoči. Ker prva zahteva Komisije za informacije nosi datum 10. julij 2001, naj bi morebitni elementi pomoči, odobrene pred 1991, zastarali. Francoski organi menijo, da posredovanje zakonodajalca leta 1997 ni imelo učinka prekinitve tega zastaranja, saj imajo lahko tak učinek le ukrepi Komisije. Francoski organi nazadnje menijo, da gre vsekakor za obstoječo pomoč, če je bila dodeljena pred liberalizacijo trga električne energije. |
| --- | --- |

(46)

Po navedbah francoskih organov bi poleg tega šlo v primeru neupravičene prednosti za obstoječo in ne za novo pomoč, ker naj bi tako določal desetletni predpis iz člena 15 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (10), ki naj bi začel veljati z dodelitvijo prvih elementov pomoči. Ker prva zahteva Komisije za informacije nosi datum 10. julij 2001, naj bi morebitni elementi pomoči, odobrene pred 1991, zastarali. Francoski organi menijo, da posredovanje zakonodajalca leta 1997 ni imelo učinka prekinitve tega zastaranja, saj imajo lahko tak učinek le ukrepi Komisije. Francoski organi nazadnje menijo, da gre vsekakor za obstoječo pomoč, če je bila dodeljena pred liberalizacijo trga električne energije.

10

| (47) | Francoski organi so v dopisu z dne 20. novembra 2003 ponovili svoje argumente glede odklonov prevrednotenja, vključenih v znesek dajatve koncedentu, ki se pojavljajo v obračunih družbe, in glede uporabe pravila zastaranja. Poleg tega trdijo, da je stopnja davka od dohodkov pravnih oseb, ki naj bi jo bilo treba uporabiti pri prestrukturiranju bilance stanja družbe EDF, stopnja iz leta 1996 (stopnja 36,67 %) in ne iz leta 1997 (stopnja 41,66 %). Menijo namreč, da je bilo to prestrukturiranje izvedeno na podlagi davčne napovedi, oddane 23. decembra 1997, po koncu davčnega leta 1996, vendar pred davčnim letom 1997. |
| --- | --- |

(47)

Francoski organi so v dopisu z dne 20. novembra 2003 ponovili svoje argumente glede odklonov prevrednotenja, vključenih v znesek dajatve koncedentu, ki se pojavljajo v obračunih družbe, in glede uporabe pravila zastaranja. Poleg tega trdijo, da je stopnja davka od dohodkov pravnih oseb, ki naj bi jo bilo treba uporabiti pri prestrukturiranju bilance stanja družbe EDF, stopnja iz leta 1996 (stopnja 36,67 %) in ne iz leta 1997 (stopnja 41,66 %). Menijo namreč, da je bilo to prestrukturiranje izvedeno na podlagi davčne napovedi, oddane 23. decembra 1997, po koncu davčnega leta 1996, vendar pred davčnim letom 1997.

| (48) | Francoski organi tako izpodbijajo trditev Komisije, da bi družba EDF leta 1997 imela prednost zaradi neplačevanja davka od dohodkov pravnih oseb na del rezervacij, ustvarjenih z oprostitvijo davka za prenovo omrežja RAG. |
| --- | --- |

(48)

Francoski organi tako izpodbijajo trditev Komisije, da bi družba EDF leta 1997 imela prednost zaradi neplačevanja davka od dohodkov pravnih oseb na del rezervacij, ustvarjenih z oprostitvijo davka za prenovo omrežja RAG.

5.   SODBE SODIŠČ EVROPSKE UNIJE

SODBE SODIŠČ EVROPSKE UNIJE

| (49) | Splošno sodišče je v sodbi z dne 15. decembra 2009 razglasilo ničnost Sklepa Komisije z dne 16. decembra 2003, ker naj bi morala Komisija preveriti, ali bi preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu v podobnih okoliščinah izvedel po znesku primerljivo naložbo. Splošno sodišče je menilo, da bi morala Komisija preveriti, ali navedena transakcija izpolnjuje merilo zasebnega vlagatelja. Komisija je tako po navedbah Splošnega sodišča napačno uporabila pravo in kršila člen 107 PDEU. |
| --- | --- |

(49)

Splošno sodišče je v sodbi z dne 15. decembra 2009 razglasilo ničnost Sklepa Komisije z dne 16. decembra 2003, ker naj bi morala Komisija preveriti, ali bi preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu v podobnih okoliščinah izvedel po znesku primerljivo naložbo. Splošno sodišče je menilo, da bi morala Komisija preveriti, ali navedena transakcija izpolnjuje merilo zasebnega vlagatelja. Komisija je tako po navedbah Splošnega sodišča napačno uporabila pravo in kršila člen 107 PDEU.

| (50) | Sodišče je v sodbi z dne 5. junija 2012 zavrnilo pritožbo Komisije zoper sodbo Splošnega sodišča. Menilo je zlasti, da Splošno sodišče ni napačno uporabilo prava s tem, ko je ugotovilo, da je obveznost Komisije, da preveri, ali je država dodelila kapital v okoliščinah, ki ustrezajo običajnim okoliščinam trga, obstajala ne glede na obliko, v kateri je bil dodeljen kapital. Sodišče je poleg tega menilo, da Splošno sodišče ni napačno uporabilo prava niti pri presoji, da je mogoče načelo zasebnega vlagatelja uporabiti celo, če so bila uporabljena davčna sredstva. |
| --- | --- |

(50)

Sodišče je v sodbi z dne 5. junija 2012 zavrnilo pritožbo Komisije zoper sodbo Splošnega sodišča. Menilo je zlasti, da Splošno sodišče ni napačno uporabilo prava s tem, ko je ugotovilo, da je obveznost Komisije, da preveri, ali je država dodelila kapital v okoliščinah, ki ustrezajo običajnim okoliščinam trga, obstajala ne glede na obliko, v kateri je bil dodeljen kapital. Sodišče je poleg tega menilo, da Splošno sodišče ni napačno uporabilo prava niti pri presoji, da je mogoče načelo zasebnega vlagatelja uporabiti celo, če so bila uporabljena davčna sredstva.

6.   SKLEP O RAZŠIRITVI FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

SKLEP O RAZŠIRITVI FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (51) | Komisija mora zaradi razglasitve ničnosti odločbe z dne 16. decembra 2003 sprejeti nov sklep na podlagi člena 266 PDEU in člena 13 Uredbe (ES) št. 659/1999 za končanje postopka v skladu s pravnimi vprašanji, na katera je bil dan dokončen odgovor s sodbo Sodišča. Ker je bila odločba z dne 16. decembra 2003 razglašena za nično, je morala Komisija ponovno preučiti vprašanja v zvezi s členoma 3 in 4 navedene odločbe. |
| --- | --- |

(51)

Komisija mora zaradi razglasitve ničnosti odločbe z dne 16. decembra 2003 sprejeti nov sklep na podlagi člena 266 PDEU in člena 13 Uredbe (ES) št. 659/1999 za končanje postopka v skladu s pravnimi vprašanji, na katera je bil dan dokončen odgovor s sodbo Sodišča. Ker je bila odločba z dne 16. decembra 2003 razglašena za nično, je morala Komisija ponovno preučiti vprašanja v zvezi s členoma 3 in 4 navedene odločbe.

| (52) | Po eni strani niti Sodišče niti Splošno sodišče nista menili, da so bile pri sprejetju sklepa o začetku postopka preiskave nepravilnosti. Ta sklep je torej lahko osnova za nov končni sklep. Po drugi strani je Sodišče jasno določilo merili za možnost uporabe in za uporabo merila zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Navedeni merili se opirata zlasti na obstoj objektivnih in preverljivih okoliščin, iz katerih je razvidno, da se je država članica vsekakor odločila, da izvede naložbo v nadzorovano javno podjetje, in sicer tako, da se je oprla na ekonomske ocene, primerljive s tistimi, do katerih bi prišel preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu pred naložbo, da bi določil njeno prihodnjo donosnost (11). |
| --- | --- |

(52)

Po eni strani niti Sodišče niti Splošno sodišče nista menili, da so bile pri sprejetju sklepa o začetku postopka preiskave nepravilnosti. Ta sklep je torej lahko osnova za nov končni sklep. Po drugi strani je Sodišče jasno določilo merili za možnost uporabe in za uporabo merila zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Navedeni merili se opirata zlasti na obstoj objektivnih in preverljivih okoliščin, iz katerih je razvidno, da se je država članica vsekakor odločila, da izvede naložbo v nadzorovano javno podjetje, in sicer tako, da se je oprla na ekonomske ocene, primerljive s tistimi, do katerih bi prišel preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu pred naložbo, da bi določil njeno prihodnjo donosnost (11).

11

| (53) | Komisija je v sklepu o razširitvi formalnega postopka preiskave navedla, da na tej stopnji upravnega postopka z nobenim dokazilom, dokazom ali dokumentom ni bila podprta trditev francoskih organov, da bi bila računovodska sprememba iz leta 1997 enakovredna dodatni kapitalski injekciji, v znesku, enakovrednem delni oprostitvi davka. V nasprotju s pripombami francoskih organov se ni zdelo niti, da bi bila taka dodatna kapitalska injekcija – ne pomoč, temveč naložba, ki bi jo v primerljivih okoliščinah izvedel preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu in ki bi bila utemeljena s pričakovano donosnostjo družbe EDF leta 1997, kar naj bi se sicer uresničilo v naslednjih letih. |
| --- | --- |

(53)

Komisija je v sklepu o razširitvi formalnega postopka preiskave navedla, da na tej stopnji upravnega postopka z nobenim dokazilom, dokazom ali dokumentom ni bila podprta trditev francoskih organov, da bi bila računovodska sprememba iz leta 1997 enakovredna dodatni kapitalski injekciji, v znesku, enakovrednem delni oprostitvi davka. V nasprotju s pripombami francoskih organov se ni zdelo niti, da bi bila taka dodatna kapitalska injekcija – ne pomoč, temveč naložba, ki bi jo v primerljivih okoliščinah izvedel preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu in ki bi bila utemeljena s pričakovano donosnostjo družbe EDF leta 1997, kar naj bi se sicer uresničilo v naslednjih letih.

| (54) | Komisija je zato v sklepu o razširitvi glede na razpoložljive informacije in dokumente pojasnila svojo predhodno analizo morebitne gospodarske prednosti, izhajajoče iz tega, da družba EDF leta 1997 ni plačala davka od dohodkov pravnih oseb na del rezervacij, ki znašajo 14,119 milijarde FRF dajatev koncedentu, prerazvrščenih v kapitalske injekcije. |
| --- | --- |

(54)

Komisija je zato v sklepu o razširitvi glede na razpoložljive informacije in dokumente pojasnila svojo predhodno analizo morebitne gospodarske prednosti, izhajajoče iz tega, da družba EDF leta 1997 ni plačala davka od dohodkov pravnih oseb na del rezervacij, ki znašajo 14,119 milijarde FRF dajatev koncedentu, prerazvrščenih v kapitalske injekcije.

| (55) | V zvezi s tem se je zdelo iz celovite presoje dejstev obravnavanega primera razvidno, da je navedeni ukrep sprejel javni organ, s čimer je treba izključiti možnost uporabe načela zasebnega vlagatelja. Francoski organi namreč v podporo svoji trditvi niso predložili nobenih informacij ali poslovnega načrta, ki je bil sprejet pred odločitvijo o neodtegnitvi davka družbi EDF ali hkrati s to odločitvijo, iz katerih bi bila razvidna donosnost take transakcije. Komisija je z materialnega vidika glede na merila, ki jih je določilo Sodišče, navedla, da je morala Francija ustrezno določiti datum predloženih dokumentov in predložiti dokaz, da so jih pred sprejetjem spornega sklepa preučili ministri in pristojni uradniki ter skupščine parlamenta. |
| --- | --- |

(55)

V zvezi s tem se je zdelo iz celovite presoje dejstev obravnavanega primera razvidno, da je navedeni ukrep sprejel javni organ, s čimer je treba izključiti možnost uporabe načela zasebnega vlagatelja. Francoski organi namreč v podporo svoji trditvi niso predložili nobenih informacij ali poslovnega načrta, ki je bil sprejet pred odločitvijo o neodtegnitvi davka družbi EDF ali hkrati s to odločitvijo, iz katerih bi bila razvidna donosnost take transakcije. Komisija je z materialnega vidika glede na merila, ki jih je določilo Sodišče, navedla, da je morala Francija ustrezno določiti datum predloženih dokumentov in predložiti dokaz, da so jih pred sprejetjem spornega sklepa preučili ministri in pristojni uradniki ter skupščine parlamenta.

| (56) | Ker pa Francija navedenih elementov ni predložila, se zdi, da je ob izvajanju davčnih pristojnosti odstopajočo davčno obravnavo omejila na prestrukturiranje bilance družbe EDF od vrha, kar zadeva prerazvrstitev rezervacij dajatev koncedentu iz člena 4 zakona št. 97-1026. V nobeni izrecni proračunski določbi ni bilo predhodno navedeno, da je treba ta davčni vir nameniti družbi EDF, niti se niso izvajala pravila ali pregledi na področju naložb, da bi zagotovili pravno podlago domnevne naložbe. |
| --- | --- |

(56)

Ker pa Francija navedenih elementov ni predložila, se zdi, da je ob izvajanju davčnih pristojnosti odstopajočo davčno obravnavo omejila na prestrukturiranje bilance družbe EDF od vrha, kar zadeva prerazvrstitev rezervacij dajatev koncedentu iz člena 4 zakona št. 97-1026. V nobeni izrecni proračunski določbi ni bilo predhodno navedeno, da je treba ta davčni vir nameniti družbi EDF, niti se niso izvajala pravila ali pregledi na področju naložb, da bi zagotovili pravno podlago domnevne naložbe.

| (57) | Komisija je poleg tega v sklepu o razširitvi podredno navedla, da je bilo sicer mogoče uporabiti načelo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, vendar naj bi bilo mogoče na podlagi uporabe navedenega načela na tej stopnji ugotoviti, da zasebni vlagatelj leta 1997 ne bi naložil 5,88 milijarde FRF v kapitalsko injekcijo družbe EDF. Ker francoski organi niso predložili dokazov, se je zdelo izključeno, da bi zasebni delničar v običajnih okoliščinah na trgu izvedel domnevno naložbo, ne da bi pred tem preučil objektivne in zanesljive študije, ki jih je pripravila po možnosti tretja nepristranska oseba kot svetovalec za naložbe – raje kot na primer upravičeno podjetje – in iz katerih bi bili zlasti razvidni donosnost vloženega kapitala, napoved povrnitve naložbe ter s tem povezana tveganja, ki so lahko absolutna ali pa odvisna od načinov plačila, povezanih s tako naložbo. |
| --- | --- |

(57)

Komisija je poleg tega v sklepu o razširitvi podredno navedla, da je bilo sicer mogoče uporabiti načelo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, vendar naj bi bilo mogoče na podlagi uporabe navedenega načela na tej stopnji ugotoviti, da zasebni vlagatelj leta 1997 ne bi naložil 5,88 milijarde FRF v kapitalsko injekcijo družbe EDF. Ker francoski organi niso predložili dokazov, se je zdelo izključeno, da bi zasebni delničar v običajnih okoliščinah na trgu izvedel domnevno naložbo, ne da bi pred tem preučil objektivne in zanesljive študije, ki jih je pripravila po možnosti tretja nepristranska oseba kot svetovalec za naložbe – raje kot na primer upravičeno podjetje – in iz katerih bi bili zlasti razvidni donosnost vloženega kapitala, napoved povrnitve naložbe ter s tem povezana tveganja, ki so lahko absolutna ali pa odvisna od načinov plačila, povezanih s tako naložbo.

| (58) | Komisija je v zvezi s tem k dejavnikom, ki bi jih preudaren zasebni vlagatelj preučil, preden bi vložil svoja sredstva, dodala negotovost glede zneska in gibanja stroškov financiranja pokojnin, s katerimi se je morala spopasti družba EDF leta 1997 v skladu z njenim posebnim pravilnikom, in oceno, ki jo je lahko tedaj v zvezi s tem naredil vlagatelj. |
| --- | --- |

(58)

Komisija je v zvezi s tem k dejavnikom, ki bi jih preudaren zasebni vlagatelj preučil, preden bi vložil svoja sredstva, dodala negotovost glede zneska in gibanja stroškov financiranja pokojnin, s katerimi se je morala spopasti družba EDF leta 1997 v skladu z njenim posebnim pravilnikom, in oceno, ki jo je lahko tedaj v zvezi s tem naredil vlagatelj.

| (59) | V teh okoliščinah se delna oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb leta 1997 ni zdela kot donosna naložba države delničarke, temveč prej kot odstopajoč davčni ukrep, ki bi lahko družbi EDF zagotovil gospodarsko prednost. |
| --- | --- |

(59)

V teh okoliščinah se delna oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb leta 1997 ni zdela kot donosna naložba države delničarke, temveč prej kot odstopajoč davčni ukrep, ki bi lahko družbi EDF zagotovil gospodarsko prednost.

| (60) | Poleg tega se je zdelo, da so bila s tem, ko ni bil odtegnjen davek od dohodkov pravnih oseb, ki ga je morala plačati družba EDF, uporabljena državna sredstva ter da je to lahko škodovalo konkurenci in trgovini med državami članicami, saj so bili s tem izpolnjeni drugi pogoji za uporabo člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(60)

Poleg tega se je zdelo, da so bila s tem, ko ni bil odtegnjen davek od dohodkov pravnih oseb, ki ga je morala plačati družba EDF, uporabljena državna sredstva ter da je to lahko škodovalo konkurenci in trgovini med državami članicami, saj so bili s tem izpolnjeni drugi pogoji za uporabo člena 107(1) PDEU.

| (61) | Ker ni pravne podlage, s katero bi bilo mogoče utemeljiti, da je z notranjim trgom združljiva pomoč za tekoče poslovanje, s katero se je okrepil položaj družbe EDF glede na njene konkurente, je Komisija v sklepu z dne 2. maja 2013 navedla pomisleke glede združljivosti navedene pomoči z notranjim trgom. Podobni pomisleki so bili že navedeni v sklepu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(61)

Ker ni pravne podlage, s katero bi bilo mogoče utemeljiti, da je z notranjim trgom združljiva pomoč za tekoče poslovanje, s katero se je okrepil položaj družbe EDF glede na njene konkurente, je Komisija v sklepu z dne 2. maja 2013 navedla pomisleke glede združljivosti navedene pomoči z notranjim trgom. Podobni pomisleki so bili že navedeni v sklepu o začetku postopka.

7.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH TRETJIH STRANI

PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH TRETJIH STRANI

| (62) | Družba EDF je z dopisom z dne 29. julija 2013 predložila pripombe k sklepu o razširitvi. Družba EDF je navedla tri glavne očitke zoper razlogovanje v navedenem sklepu: (i) v sklepu naj bi bile prezrte ugotovitve iz sodbe Splošnega sodišča in naj ne bi bila upoštevana resnična narava dokapitalizacije družbe EDF, ki naj bi jo izvedla država, (ii) sklep naj bi bil preveč formalističen, saj naj bi bil v njemu zmotno predpostavljena potreba po poslovnem načrtu v zvezi z naložbo, čeprav naj bi bila naložba rezultat skrbno pretehtanega načrta, kot naj bi dokazovali številni tedanji dokumenti, in (iii) v sklepu naj bi bila navedena nedokazana predpostavka, da noben vlagatelj v položaju, podobnemu tistemu, v katerem naj bi bila država, ne bi izvedel primerljive naložbe, kar naj bi bilo v nasprotju z dejstvi, ki naj bi jih predložila družba EDF v utemeljitev svojih pripomb. |
| --- | --- |

(62)

Družba EDF je z dopisom z dne 29. julija 2013 predložila pripombe k sklepu o razširitvi. Družba EDF je navedla tri glavne očitke zoper razlogovanje v navedenem sklepu: (i) v sklepu naj bi bile prezrte ugotovitve iz sodbe Splošnega sodišča in naj ne bi bila upoštevana resnična narava dokapitalizacije družbe EDF, ki naj bi jo izvedla država, (ii) sklep naj bi bil preveč formalističen, saj naj bi bil v njemu zmotno predpostavljena potreba po poslovnem načrtu v zvezi z naložbo, čeprav naj bi bila naložba rezultat skrbno pretehtanega načrta, kot naj bi dokazovali številni tedanji dokumenti, in (iii) v sklepu naj bi bila navedena nedokazana predpostavka, da noben vlagatelj v položaju, podobnemu tistemu, v katerem naj bi bila država, ne bi izvedel primerljive naložbe, kar naj bi bilo v nasprotju z dejstvi, ki naj bi jih predložila družba EDF v utemeljitev svojih pripomb.

| (63) | Družba EDF meni, da je Komisija tako še naprej analizirala ukrep, ki ga je sprejela Francija leta 1997, izključno z vidika njegovih domnevnih davčnih posledic, čeprav naj bi Splošno sodišče jasno zavrnilo ta pristop. Kot je trdilo Splošno sodišče, je ukrep, ki ga je izvedla država ob prerazvrstitvi dajatev koncedentu v kapitalske injekcije, transakcija dokapitalizacije družbe EDF, katere namen naj bi bil odpraviti neravnotežje v bilanci družbe EDF v pričakovanju, da se bodo energetski trgi odprli konkurenci. Dopis ministra za gospodarstvo z dne 22. decembra 1997 naj ne bi zajemal drugačne davčne odločbe, kot naj bi bil zakon iz leta 1997, temveč naj bi pomagal ugotoviti njene davčne posledice. Preučiti naj bi bilo treba prav ta ukrep dokapitalizacije, ki naj bi bil en in nedeljiv, in ne domnevnih davčnih posledic, ki naj bi bile umetno ločene od njega v sklepu o razširitvi formalnega postopka preiskave. |
| --- | --- |

(63)

Družba EDF meni, da je Komisija tako še naprej analizirala ukrep, ki ga je sprejela Francija leta 1997, izključno z vidika njegovih domnevnih davčnih posledic, čeprav naj bi Splošno sodišče jasno zavrnilo ta pristop. Kot je trdilo Splošno sodišče, je ukrep, ki ga je izvedla država ob prerazvrstitvi dajatev koncedentu v kapitalske injekcije, transakcija dokapitalizacije družbe EDF, katere namen naj bi bil odpraviti neravnotežje v bilanci družbe EDF v pričakovanju, da se bodo energetski trgi odprli konkurenci. Dopis ministra za gospodarstvo z dne 22. decembra 1997 naj ne bi zajemal drugačne davčne odločbe, kot naj bi bil zakon iz leta 1997, temveč naj bi pomagal ugotoviti njene davčne posledice. Preučiti naj bi bilo treba prav ta ukrep dokapitalizacije, ki naj bi bil en in nedeljiv, in ne domnevnih davčnih posledic, ki naj bi bile umetno ločene od njega v sklepu o razširitvi formalnega postopka preiskave.

| (64) | Po navedbah družbe EDF naj v skladu s sodno prakso ne bi bil potreben poseben poslovni načrt za naložbo, saj naj ta sodna praksa ne bi določala nobene formalnosti v zvezi s tem, temveč naj bi bile v skladu z njo potrebne objektivne in preverljive okoliščine, ki naj bi nastopile pred obravnavanim ukrepom ali po njem. Poleg tega naj država takega poslovnega načrta leta 1997 ne bi potrebovala. Ta naj bi imela pet predstavnikov v upravnem svetu družbe EDF, naj bi imela celoten kapital družbe EDF od leta 1946 in v času dejanskega stanja, naj bi popolnoma poznala podjetje ter naj bi bila po napovedih dolgoročno povezana z njegovim upravljanjem in določanjem strateških smernic. Po navedbah družbe EDF je taka dolgoročna napoved upoštevna zlasti v njenem primeru zaradi kapitalske intenzivnosti njene dejavnosti in večdesetletne življenjske dobe nekaterih objektov, v nekaterih primerih od 30 do 75 let. |
| --- | --- |

(64)

Po navedbah družbe EDF naj v skladu s sodno prakso ne bi bil potreben poseben poslovni načrt za naložbo, saj naj ta sodna praksa ne bi določala nobene formalnosti v zvezi s tem, temveč naj bi bile v skladu z njo potrebne objektivne in preverljive okoliščine, ki naj bi nastopile pred obravnavanim ukrepom ali po njem. Poleg tega naj država takega poslovnega načrta leta 1997 ne bi potrebovala. Ta naj bi imela pet predstavnikov v upravnem svetu družbe EDF, naj bi imela celoten kapital družbe EDF od leta 1946 in v času dejanskega stanja, naj bi popolnoma poznala podjetje ter naj bi bila po napovedih dolgoročno povezana z njegovim upravljanjem in določanjem strateških smernic. Po navedbah družbe EDF je taka dolgoročna napoved upoštevna zlasti v njenem primeru zaradi kapitalske intenzivnosti njene dejavnosti in večdesetletne življenjske dobe nekaterih objektov, v nekaterih primerih od 30 do 75 let.

| (65) | Družba EDF navaja, da je država izvedla naložbo, in sicer na podlagi analiz in natančnih napovednih ocen, kot delničarka in ne kot javni organ, kot naj bi potrjevali številni dokumenti iz zadevnega obdobja. Že leta 1995 naj bi se tako začela dela, v okviru katerih naj bi se povezali družba EDF in resorna ministrstva države, da bi ugotovili posledice mnenja računskega sodišča, navedenega v uvodni izjavi 26. Ta dela naj bi se tako nanašala zlasti na prestrukturiranje bilance podjetja in donosnost kapitala. Končala so se s podpisom podjemne pogodbe, sklenjene 8. aprila 1997 med državo in družbo EDF za obdobje od 1997do 2000, in hkrati predložitvijo, 2. aprila 1997, osnutka zakona, s katerim naj bi bile uvedene različne gospodarske in finančne določbe ter v katerega členu 45 so bile povsem enako povzete določbe člena 4 zakona št. 97-1026. Pripravljalna dela skupščine in senata ter celo sam zakon po navedbah družbe EDF kažejo, da je ukrep države ukrep delničarja, in sicer kapitalsko injekcijo, s katero naj bi bila dokapitalizirana družba EDF. |
| --- | --- |

(65)

Družba EDF navaja, da je država izvedla naložbo, in sicer na podlagi analiz in natančnih napovednih ocen, kot delničarka in ne kot javni organ, kot naj bi potrjevali številni dokumenti iz zadevnega obdobja. Že leta 1995 naj bi se tako začela dela, v okviru katerih naj bi se povezali družba EDF in resorna ministrstva države, da bi ugotovili posledice mnenja računskega sodišča, navedenega v uvodni izjavi 26. Ta dela naj bi se tako nanašala zlasti na prestrukturiranje bilance podjetja in donosnost kapitala. Končala so se s podpisom podjemne pogodbe, sklenjene 8. aprila 1997 med državo in družbo EDF za obdobje od 1997do 2000, in hkrati predložitvijo, 2. aprila 1997, osnutka zakona, s katerim naj bi bile uvedene različne gospodarske in finančne določbe ter v katerega členu 45 so bile povsem enako povzete določbe člena 4 zakona št. 97-1026. Pripravljalna dela skupščine in senata ter celo sam zakon po navedbah družbe EDF kažejo, da je ukrep države ukrep delničarja, in sicer kapitalsko injekcijo, s katero naj bi bila dokapitalizirana družba EDF.

| (66) | Kakor naj bi potrjevalo približno štirideset dokumentov iz zadevnega obdobja, ki jih je družba EDF priložila svojim pisanjem, naj bi državo v njenih analizah in premislekih vodili štirje glavni izzivi:






  — | upoštevanje novega konkurenčnega okolja, v katerem naj bi se trgi po sprejetju Direktive 96/92/ES postopoma odpirali, |
| --- | --- | --- |

(66)

Kakor naj bi potrjevalo približno štirideset dokumentov iz zadevnega obdobja, ki jih je družba EDF priložila svojim pisanjem, naj bi državo v njenih analizah in premislekih vodili štirje glavni izzivi:

—

upoštevanje novega konkurenčnega okolja, v katerem naj bi se trgi po sprejetju Direktive 96/92/ES postopoma odpirali,

| — | ureditev finančnih razmerij z družbo EDF na podlagi splošnega prava in pri tem odprava morebitnih dvoumnosti iz preteklosti, |
| --- | --- |

—

ureditev finančnih razmerij z družbo EDF na podlagi splošnega prava in pri tem odprava morebitnih dvoumnosti iz preteklosti,

| — | odprava velikega neravnotežja v tedanji strukturi bilance družbe EDF z okrepitvijo njenih lastnih sredstev, |
| --- | --- |

—

odprava velikega neravnotežja v tedanji strukturi bilance družbe EDF z okrepitvijo njenih lastnih sredstev,

| — | olajšanje mednarodnih primerjav, da bi se povečala verodostojnost podjetja v finančni skupnosti. |
| --- | --- |

—

olajšanje mednarodnih primerjav, da bi se povečala verodostojnost podjetja v finančni skupnosti.

| (67) | Družba EDF nazadnje meni, da je mogoče merilo preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu uporabiti ne le iz navedenih razlogov, temveč naj bi bilo to merilo v obravnavanem primeru izpolnjeno tudi zato, ker naj bi država ravnala tako, kot naj bi ravnal zasebni vlagatelj. Po mnenju EDF je treba glede na navedbe Sodišča (točki 78 in 89 navedene sodbe) določiti, ali je družba EDF lahko pridobila isto prednost, kakršna naj bi bila zagotovljena s sredstvi države v običajnih okoliščinah na trgu, in ali je ta zaradi svojih učinkov dejansko ali potencialno izkrivljala konkurenco. |
| --- | --- |

(67)

Družba EDF nazadnje meni, da je mogoče merilo preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu uporabiti ne le iz navedenih razlogov, temveč naj bi bilo to merilo v obravnavanem primeru izpolnjeno tudi zato, ker naj bi država ravnala tako, kot naj bi ravnal zasebni vlagatelj. Po mnenju EDF je treba glede na navedbe Sodišča (točki 78 in 89 navedene sodbe) določiti, ali je družba EDF lahko pridobila isto prednost, kakršna naj bi bila zagotovljena s sredstvi države v običajnih okoliščinah na trgu, in ali je ta zaradi svojih učinkov dejansko ali potencialno izkrivljala konkurenco.

| (68) | Iz številnih dokumentov iz zadevnega obdobja naj bi bilo še razvidno, da je država vsekakor preučila in izračunala donosnost svoje naložbe, kot naj bi to naredil vlagatelj, ki je edini delničar podjetja, in pripravila dolgoročno napoved. Na tej podlagi je bil določen donos za državo v podjemni pogodbi družbe EDF za obdobje od 1997 do 2000 in ta donos naj bi bil v zadevnem obdobju v skladu z donosi delničarjem primerljivih družb. Ocene zneskov, ki naj bi jih morala družba EDF izplačati državi od leta 1997 do leta 2000, naj bi država tako preučila pred sklenitvijo pogodbe. |
| --- | --- |

(68)

Iz številnih dokumentov iz zadevnega obdobja naj bi bilo še razvidno, da je država vsekakor preučila in izračunala donosnost svoje naložbe, kot naj bi to naredil vlagatelj, ki je edini delničar podjetja, in pripravila dolgoročno napoved. Na tej podlagi je bil določen donos za državo v podjemni pogodbi družbe EDF za obdobje od 1997 do 2000 in ta donos naj bi bil v zadevnem obdobju v skladu z donosi delničarjem primerljivih družb. Ocene zneskov, ki naj bi jih morala družba EDF izplačati državi od leta 1997 do leta 2000, naj bi država tako preučila pred sklenitvijo pogodbe.

| (69) | Poleg tega naj bi družba EDF v svojih pripombah iz julija 2013 napovedala pripravo študije, naročeno svetovalnemu podjetju Oxera, ki naj takrat, ko naj bi družba EDF predložila pripombe, še ne bi bila dokončana. Družba EDF je trdila, da so bile v študiji svetovalnega podjetja Oxera primerjane pričakovane notranje stopnje donosa na naložbo države leta 1997 in stopnje, zahtevane na kapitalskih trgih za podobno naložbo, študija pa naj bi tudi pokazala, da bi zasebni vlagatelj izvedel naložbo v skladu s pogoji, določenimi v podjemni pogodbi za obdobje od 1997 do 2000. |
| --- | --- |

(69)

Poleg tega naj bi družba EDF v svojih pripombah iz julija 2013 napovedala pripravo študije, naročeno svetovalnemu podjetju Oxera, ki naj takrat, ko naj bi družba EDF predložila pripombe, še ne bi bila dokončana. Družba EDF je trdila, da so bile v študiji svetovalnega podjetja Oxera primerjane pričakovane notranje stopnje donosa na naložbo države leta 1997 in stopnje, zahtevane na kapitalskih trgih za podobno naložbo, študija pa naj bi tudi pokazala, da bi zasebni vlagatelj izvedel naložbo v skladu s pogoji, določenimi v podjemni pogodbi za obdobje od 1997 do 2000.

| (70) | Družba EDF je 18. oktobra 2013 navedeno študijo podjetja Oxera z dne 15. oktobra 2013 (12) predložila Komisiji brez dodatnih pripomb. Kot naj bi napovedala družba EDF v svojih pripombah iz julija 2013, naj bi bilo v študiji svetovalnega podjetja Oxera ugotovljeno, da bi preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu vložil v povečanje zneska kapitalskih injekcij družbe EDF. Ta ugotovitev naj bi izhajala iz dejstva, da naj bi bila donosnost (notranja stopnja donosa), ki naj bi jo lahko tak vlagatelj pričakoval leta 1997 v razponu med 35 % in 15 % ter v povprečju 27 % v napovedanih petih letih, kar naj bi bila vsekakor višja donosnost od 12,7 %, ki naj bi jo tak vlagatelj zahteval. Donosnost naj bi bila izračunana ob upoštevanju vrednosti prodaje pravic države v družbi EDF. |
| --- | --- |

(70)

Družba EDF je 18. oktobra 2013 navedeno študijo podjetja Oxera z dne 15. oktobra 2013 (12) predložila Komisiji brez dodatnih pripomb. Kot naj bi napovedala družba EDF v svojih pripombah iz julija 2013, naj bi bilo v študiji svetovalnega podjetja Oxera ugotovljeno, da bi preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu vložil v povečanje zneska kapitalskih injekcij družbe EDF. Ta ugotovitev naj bi izhajala iz dejstva, da naj bi bila donosnost (notranja stopnja donosa), ki naj bi jo lahko tak vlagatelj pričakoval leta 1997 v razponu med 35 % in 15 % ter v povprečju 27 % v napovedanih petih letih, kar naj bi bila vsekakor višja donosnost od 12,7 %, ki naj bi jo tak vlagatelj zahteval. Donosnost naj bi bila izračunana ob upoštevanju vrednosti prodaje pravic države v družbi EDF.

12

| (71) | Družba EDF meni, da so bili, če se izvzame pomanjkanje lastniškega kapitala, ekonomski temelji družbe EDF leta 1997 zdravi, kot naj bi ugotovili analitiki v zadevnem obdobju, ki naj ne bi dvomili o finančni obstojnosti ali tržnih možnostih, ko je država izvedla naložbo. Bonitetna ocena družbe EDF naj bi bila odlična (Aaa bonitetne agencije Moody's za obdobje od 1992 do 1997 in AAA bonitetne agencije Standard & Poor's za obdobje od 1996 do 1997) in naj bi taka tudi ostala, tudi če bi jo bilo treba znižati za dve ali tri stopnje, da bi se upoštevalo jamstvo države, ki naj bi ga imela družba EDF kot javna ustanova industrijske ali komercialne narave. Iz več dokumentov iz zadevnega obdobja naj bi bilo razvidno, da naj bi bila stopnja izplačila francoski državi s strani EDF primerljiva s stopnjo donosnosti dividend družb v okviru indeksa CAC40 (od 4,5 % do 5 % kapitala), pa tudi podjetij, ki naj bi delovala v energetskem sektorju v Evropi (stopnja, ocenjena na 4,7 % za leto 1996, in na 5,27 % za leto 1997). To naj bi poleg tega kazalo, da bi družba EDF lahko prejela isti znesek kapitala na kapitalskem trgu, zato naj navedeni ukrep zaradi svojih učinkov ne bi izkrivljal konkurence. |
| --- | --- |

(71)

Družba EDF meni, da so bili, če se izvzame pomanjkanje lastniškega kapitala, ekonomski temelji družbe EDF leta 1997 zdravi, kot naj bi ugotovili analitiki v zadevnem obdobju, ki naj ne bi dvomili o finančni obstojnosti ali tržnih možnostih, ko je država izvedla naložbo. Bonitetna ocena družbe EDF naj bi bila odlična (Aaa bonitetne agencije Moody's za obdobje od 1992 do 1997 in AAA bonitetne agencije Standard & Poor's za obdobje od 1996 do 1997) in naj bi taka tudi ostala, tudi če bi jo bilo treba znižati za dve ali tri stopnje, da bi se upoštevalo jamstvo države, ki naj bi ga imela družba EDF kot javna ustanova industrijske ali komercialne narave. Iz več dokumentov iz zadevnega obdobja naj bi bilo razvidno, da naj bi bila stopnja izplačila francoski državi s strani EDF primerljiva s stopnjo donosnosti dividend družb v okviru indeksa CAC40 (od 4,5 % do 5 % kapitala), pa tudi podjetij, ki naj bi delovala v energetskem sektorju v Evropi (stopnja, ocenjena na 4,7 % za leto 1996, in na 5,27 % za leto 1997). To naj bi poleg tega kazalo, da bi družba EDF lahko prejela isti znesek kapitala na kapitalskem trgu, zato naj navedeni ukrep zaradi svojih učinkov ne bi izkrivljal konkurence.

| (72) | Družba EDF meni zlasti, da bi lahko zasebni vlagatelj, ki ima v lasti celoten kapital podružnice, v primerljivih okoliščinah izvedel podobno naložbo v navedeno podružnico, tako da bi terjatev do nje pretvoril v kapital, ne glede na naravo te terjatve. Ta analiza je bila podprta s pravnim mnenjem, izdanim na zahtevo družbe EDF. Država naj bi poleg tega, s tem ko naj bi poskušala popraviti neuravnoteženo finančno strukturo zaradi pomanjkljivega lastnega kapitala v primerjavi s finančnim dolgom, navedenemu podjetju tudi omogočila, da konkurira drugim velikim gospodarskim subjektom v navedenem sektorju v Uniji. Navedeni delničar naj torej ne bi hote dopustil, da se še naprej ohranja veliko neravnotežje v bilanci njegove podružnice z zdravimi ekonomskimi temelji, medtem ko naj bi imel na voljo sredstva, ki bi lahko to neravnotežje odpravila s pretvorbo terjatve v kapital. |
| --- | --- |

(72)

Družba EDF meni zlasti, da bi lahko zasebni vlagatelj, ki ima v lasti celoten kapital podružnice, v primerljivih okoliščinah izvedel podobno naložbo v navedeno podružnico, tako da bi terjatev do nje pretvoril v kapital, ne glede na naravo te terjatve. Ta analiza je bila podprta s pravnim mnenjem, izdanim na zahtevo družbe EDF. Država naj bi poleg tega, s tem ko naj bi poskušala popraviti neuravnoteženo finančno strukturo zaradi pomanjkljivega lastnega kapitala v primerjavi s finančnim dolgom, navedenemu podjetju tudi omogočila, da konkurira drugim velikim gospodarskim subjektom v navedenem sektorju v Uniji. Navedeni delničar naj torej ne bi hote dopustil, da se še naprej ohranja veliko neravnotežje v bilanci njegove podružnice z zdravimi ekonomskimi temelji, medtem ko naj bi imel na voljo sredstva, ki bi lahko to neravnotežje odpravila s pretvorbo terjatve v kapital.

| (73) | Družba EDF zato meni, da je razumno meniti, da bi zasebni vlagatelj v položaju, čim bolj podobnem položaju države, to je položaj 100-odstotnega delničarja podjetja, ki bi pripravil dolgoročno napoved, na trgu, ki je zelo kapitalističen z vidika odprtosti za konkurenco, izvedel enako naložbo. |
| --- | --- |

(73)

Družba EDF zato meni, da je razumno meniti, da bi zasebni vlagatelj v položaju, čim bolj podobnem položaju države, to je položaj 100-odstotnega delničarja podjetja, ki bi pripravil dolgoročno napoved, na trgu, ki je zelo kapitalističen z vidika odprtosti za konkurenco, izvedel enako naložbo.

8.   PRIPOMBE FRANCIJE K SKLEPU O RAZŠIRITVI POSTOPKA

PRIPOMBE FRANCIJE K SKLEPU O RAZŠIRITVI POSTOPKA

| (74) | Francoski organi zlasti menijo, da je država delovala kot preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu, s tem ko je z oprostitvijo davka od dohodkov pravnih oseb prerazvrstila dajatve koncedentu v kapitalske injekcije družbe EDF. Menijo, da je v nasprotju s prikazom v sklepu o začetku postopka z dne 16. oktobra 2002 in v sklepu o razširitvi postopka z dne 2. maja 2013 ukrep, ki bi ga morala Komisija analizirati, enkratni ukrep dokapitalizacije družbe EDF s sprejetjem člena 4 iz zakona št. 9-1026 in ne oprostitev davka v zvezi s prerazvrstitvijo dajatev koncedentu v kapitalsko injekcijo, kar naj ne bi bilo združljivo z besedilom navedenega zakona. Opirajo se na informacije, predložene v okviru nekaterih dokumentov iz let 1996 in 1997, priloženih njihovim pripombam, ki po njihovih navedbah podpirajo in podkrepijo navedeno trditev. Ti dokumenti so navedeni v uvodnih izjavah od 87 do 108. Po navedbah francoskih organov pripombe Francije podpirajo tudi drugi dokumenti, ki naj bi jih predložila družba EDF. |
| --- | --- |

(74)

Francoski organi zlasti menijo, da je država delovala kot preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu, s tem ko je z oprostitvijo davka od dohodkov pravnih oseb prerazvrstila dajatve koncedentu v kapitalske injekcije družbe EDF. Menijo, da je v nasprotju s prikazom v sklepu o začetku postopka z dne 16. oktobra 2002 in v sklepu o razširitvi postopka z dne 2. maja 2013 ukrep, ki bi ga morala Komisija analizirati, enkratni ukrep dokapitalizacije družbe EDF s sprejetjem člena 4 iz zakona št. 9-1026 in ne oprostitev davka v zvezi s prerazvrstitvijo dajatev koncedentu v kapitalsko injekcijo, kar naj ne bi bilo združljivo z besedilom navedenega zakona. Opirajo se na informacije, predložene v okviru nekaterih dokumentov iz let 1996 in 1997, priloženih njihovim pripombam, ki po njihovih navedbah podpirajo in podkrepijo navedeno trditev. Ti dokumenti so navedeni v uvodnih izjavah od 87 do 108. Po navedbah francoskih organov pripombe Francije podpirajo tudi drugi dokumenti, ki naj bi jih predložila družba EDF.

| (75) | Francoski organi podredno ponavljajo, da izpodbijajo znesek navedene pomoči, in vztrajajo pri svojih pripombah z dne 20. novembra 2003, in sicer da bi morala biti davčna stopnja, ki naj bi jo bilo treba uporabiti za navedeni davek, tista iz leta 1996 in ne iz leta 1997, kot naj bi bilo navedeno v uvodni izjavi 47. |
| --- | --- |

(75)

Francoski organi podredno ponavljajo, da izpodbijajo znesek navedene pomoči, in vztrajajo pri svojih pripombah z dne 20. novembra 2003, in sicer da bi morala biti davčna stopnja, ki naj bi jo bilo treba uporabiti za navedeni davek, tista iz leta 1996 in ne iz leta 1997, kot naj bi bilo navedeno v uvodni izjavi 47.

Možnost uporabe načela zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu

Možnost uporabe načela zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu

| (76) | Francoski organi izpodbijajo, da oprostitev spornega davka izhaja iz položaja francoskega javnega organa, zato naj ne bi bilo mogoče uporabiti načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Menijo, da Sodišče od države članice ne zahteva, da predloži pravi poslovni načrt, ki bi se nanašal na sporni ukrep. |
| --- | --- |

(76)

Francoski organi izpodbijajo, da oprostitev spornega davka izhaja iz položaja francoskega javnega organa, zato naj ne bi bilo mogoče uporabiti načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Menijo, da Sodišče od države članice ne zahteva, da predloži pravi poslovni načrt, ki bi se nanašal na sporni ukrep.

| (77) | V zvezi s tem, prvič, opozarjajo, da je bila družba EDF leta 1997 javna ustanova industrijske in komercialne narave, delujoča pod pokroviteljstvom države, ki naj bi zato dobro poznala navedeno podjetje ter njegovo industrijsko strategijo in finančna pričakovanja. Zato menijo, da so predložene informacije in ocene, ki naj bi jih država imela na voljo pred sprejetjem spornega ukrepa in ki naj bi dokazovale donosnost naložbe, sprejemljive. Komisija naj bi morala izvesti celovito analizo, ki naj bi vključevala zlasti navedene in vse druge upoštevne elemente. |
| --- | --- |

(77)

V zvezi s tem, prvič, opozarjajo, da je bila družba EDF leta 1997 javna ustanova industrijske in komercialne narave, delujoča pod pokroviteljstvom države, ki naj bi zato dobro poznala navedeno podjetje ter njegovo industrijsko strategijo in finančna pričakovanja. Zato menijo, da so predložene informacije in ocene, ki naj bi jih država imela na voljo pred sprejetjem spornega ukrepa in ki naj bi dokazovale donosnost naložbe, sprejemljive. Komisija naj bi morala izvesti celovito analizo, ki naj bi vključevala zlasti navedene in vse druge upoštevne elemente.

| (78) | Drugič, ob upoštevanju narave in cilja člena 4 zakona št. 97-1026 francoski organi menijo, da je država, s tem ko je odobrila oprostitev davka v okviru prerazvrstitve rezervacij dajatev koncedentu, delovala kot delničarka. Pred tem zakonom je bila 8. aprila 1997 podpisana podjemna pogodba med državo in EDF za obdobje od 1997 do 2000, za izvajanje katere naj bi bilo treba sprejeti zakonodajne ukrepe prestrukturiranja njene bilance. Pred tem naj bi nadzorni organi v dopisu z dne 12. julija 1996 družbo EDF opozorili, da je morala navedena pogodba zanjo določiti velikopotezen cilj donosnosti za državo. V naslovu III navedene pogodbe je bilo tako določeno izplačilo državi, sestavljeno iz dveh delov: (i) donosa kapitalskih injekcij po stalni stopnji 3 % in (ii) dodatnega donosa v višini 40 % od čistega računovodskega izida družbe EDF, pri čemer naj skupni znesek na podlagi obeh pogojev vseeno ne bi mogel presegati 6 % zneska kapitalskih injekcij. |
| --- | --- |

(78)

Drugič, ob upoštevanju narave in cilja člena 4 zakona št. 97-1026 francoski organi menijo, da je država, s tem ko je odobrila oprostitev davka v okviru prerazvrstitve rezervacij dajatev koncedentu, delovala kot delničarka. Pred tem zakonom je bila 8. aprila 1997 podpisana podjemna pogodba med državo in EDF za obdobje od 1997 do 2000, za izvajanje katere naj bi bilo treba sprejeti zakonodajne ukrepe prestrukturiranja njene bilance. Pred tem naj bi nadzorni organi v dopisu z dne 12. julija 1996 družbo EDF opozorili, da je morala navedena pogodba zanjo določiti velikopotezen cilj donosnosti za državo. V naslovu III navedene pogodbe je bilo tako določeno izplačilo državi, sestavljeno iz dveh delov: (i) donosa kapitalskih injekcij po stalni stopnji 3 % in (ii) dodatnega donosa v višini 40 % od čistega računovodskega izida družbe EDF, pri čemer naj skupni znesek na podlagi obeh pogojev vseeno ne bi mogel presegati 6 % zneska kapitalskih injekcij.

| (79) | Država naj bi navedeni donos preučila z vidika napovedi dividend, za katere naj bi izračunala dodaten donos 3,5 milijarde FRF, ki naj bi lahko dosegel do 6 milijard v navedenem obdobju, kot potrjuje dopis nadzornih organov družbi EDF z dne 22. aprila 1997. Ta ocena naj bi temeljila na ekonomsko-finančnih napovedih, ki jih je družba EDF predložila službam ministrstva za finance 19. februarja 1997, in na predpostavkah iz podjemne pogodbe. Poročilo poročevalca senata iz septembra 1997 o zakonu št. 97-1026 je vključevalo tudi analize služb ministrstva v zvezi s pričakovanim vplivom na donos za državo delničarko za leto 1998, to je 2,6 milijarde FRF, od tega 1,5 milijarde stalne obrestne mere in 1,1 milijarde FRF dodatnega donosa. Država naj bi torej pred izvedbo zadevnega ukrepa ocenila prihodnje napovedi donosa, kot naj bi to storil vsak delničar, ki želi sodelovati pri povečanju kapitala svojega podjetja. |
| --- | --- |

(79)

Država naj bi navedeni donos preučila z vidika napovedi dividend, za katere naj bi izračunala dodaten donos 3,5 milijarde FRF, ki naj bi lahko dosegel do 6 milijard v navedenem obdobju, kot potrjuje dopis nadzornih organov družbi EDF z dne 22. aprila 1997. Ta ocena naj bi temeljila na ekonomsko-finančnih napovedih, ki jih je družba EDF predložila službam ministrstva za finance 19. februarja 1997, in na predpostavkah iz podjemne pogodbe. Poročilo poročevalca senata iz septembra 1997 o zakonu št. 97-1026 je vključevalo tudi analize služb ministrstva v zvezi s pričakovanim vplivom na donos za državo delničarko za leto 1998, to je 2,6 milijarde FRF, od tega 1,5 milijarde stalne obrestne mere in 1,1 milijarde FRF dodatnega donosa. Država naj bi torej pred izvedbo zadevnega ukrepa ocenila prihodnje napovedi donosa, kot naj bi to storil vsak delničar, ki želi sodelovati pri povečanju kapitala svojega podjetja.

| (80) | Tretjič, francoski organi menijo, da so prerazvrstitev rezervacij dajatev koncedentu in širše prestrukturiranje bilance družbe EDF ter okrepitev lastnih sredstev zmanjšali šibkost finančne strukture navedenega podjetja. Če bi družba EDF še naprej ostala enako šibka, bi se verjetno morala spopadati s povečanjem obrestne mere za svoj dolg in s težavo s svojimi poslovnimi partnerji, ker naj bi nasprotna stran negativno dojemala tveganje. Ta skrb države delničarke naj bi izhajala iz obrazložitve člena 4 osnutka zakona, ki je nato postal zakon št. 97-1026, pa tudi iz govora pristojnega ministra, ki je 2. oktobra 1997 pred senatom predstavil navedeni osnutek. |
| --- | --- |

(80)

Tretjič, francoski organi menijo, da so prerazvrstitev rezervacij dajatev koncedentu in širše prestrukturiranje bilance družbe EDF ter okrepitev lastnih sredstev zmanjšali šibkost finančne strukture navedenega podjetja. Če bi družba EDF še naprej ostala enako šibka, bi se verjetno morala spopadati s povečanjem obrestne mere za svoj dolg in s težavo s svojimi poslovnimi partnerji, ker naj bi nasprotna stran negativno dojemala tveganje. Ta skrb države delničarke naj bi izhajala iz obrazložitve člena 4 osnutka zakona, ki je nato postal zakon št. 97-1026, pa tudi iz govora pristojnega ministra, ki je 2. oktobra 1997 pred senatom predstavil navedeni osnutek.

| (81) | V poročilih poslanca in senatorja, ki sta poročala o osnutku zakona pred nacionalno skupščino in senatom, naj bi bil med drugim poudarjen pozitiven učinek prestrukturiranja bilance družbe EDF na deleže dolga glede na lastna sredstva: v prvem poročilu je bilo presojeno, da so ta (24,2 milijarde FRF) nezadostna glede na dolgove zaradi posojil (131,9 milijarde FRF) in glede na neto sredstva (696,4 milijona FRF); okrepitev lastnih sredstev naj bi družbi EDF omogočila bilanco, ki naj bi bila bolj v skladu z njenim premoženjskim stanjem, hkrati pa naj bi omogočala bolj upoštevne primerjave z evropskimi konkurenti; tudi v drugem poročilu naj bi bil poudarjen pozitiven učinek na družbo EDF zaradi njene povečane verodostojnosti v finančni skupnosti in pri njenih morebitnih partnerjih. Francoski organi torej menijo, da je okrepitev finančne strukture podjetja v skladu s prizadevanjem preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki je v primerljivem položaju. |
| --- | --- |

(81)

V poročilih poslanca in senatorja, ki sta poročala o osnutku zakona pred nacionalno skupščino in senatom, naj bi bil med drugim poudarjen pozitiven učinek prestrukturiranja bilance družbe EDF na deleže dolga glede na lastna sredstva: v prvem poročilu je bilo presojeno, da so ta (24,2 milijarde FRF) nezadostna glede na dolgove zaradi posojil (131,9 milijarde FRF) in glede na neto sredstva (696,4 milijona FRF); okrepitev lastnih sredstev naj bi družbi EDF omogočila bilanco, ki naj bi bila bolj v skladu z njenim premoženjskim stanjem, hkrati pa naj bi omogočala bolj upoštevne primerjave z evropskimi konkurenti; tudi v drugem poročilu naj bi bil poudarjen pozitiven učinek na družbo EDF zaradi njene povečane verodostojnosti v finančni skupnosti in pri njenih morebitnih partnerjih. Francoski organi torej menijo, da je okrepitev finančne strukture podjetja v skladu s prizadevanjem preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki je v primerljivem položaju.

| (82) | Iz tega po navedbah francoskih organov izhaja, da je bilo vsekakor mogoče uporabiti test preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, saj naj bi država, s tem ko je brez odtegljaja davka prerazvrstila rezervacije dajatev koncedentu družbi EDF v kapitalske injekcije, delovala kot delničarka. |
| --- | --- |

(82)

Iz tega po navedbah francoskih organov izhaja, da je bilo vsekakor mogoče uporabiti test preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, saj naj bi država, s tem ko je brez odtegljaja davka prerazvrstila rezervacije dajatev koncedentu družbi EDF v kapitalske injekcije, delovala kot delničarka.

Uporaba načela zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu

Uporaba načela zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu

| (83) | Francoski organi najprej spominjajo, da je podjemna pogodba med državo in družbo EDF določala izplačilo državi, sestavljeno iz dveh delov: (i) donosa kapitalskih injekcij po stalni stopnji 3 % in (ii) dodatnega donosa v višini 40 % od čistega računovodskega izida družbe EDF, kar naj bi kazalo, da je država imela informacije o pričakovanem donosu na vloženi kapital. Kot naj bi med drugim potrjevalo navedeno poročilo poslanca nacionalne skupščine, ob upoštevanju obstoja stalne obrestne mere za kapitalske injekcije, naj bi bil učinek prerazvrstitve rezervacij dajatev koncedentu v kapital ta, da naj bi se povečala absolutna vrednost donosa za državo zaradi povečanja osnove. |
| --- | --- |

(83)

Francoski organi najprej spominjajo, da je podjemna pogodba med državo in družbo EDF določala izplačilo državi, sestavljeno iz dveh delov: (i) donosa kapitalskih injekcij po stalni stopnji 3 % in (ii) dodatnega donosa v višini 40 % od čistega računovodskega izida družbe EDF, kar naj bi kazalo, da je država imela informacije o pričakovanem donosu na vloženi kapital. Kot naj bi med drugim potrjevalo navedeno poročilo poslanca nacionalne skupščine, ob upoštevanju obstoja stalne obrestne mere za kapitalske injekcije, naj bi bil učinek prerazvrstitve rezervacij dajatev koncedentu v kapital ta, da naj bi se povečala absolutna vrednost donosa za državo zaradi povečanja osnove.

| (84) | Francoski organi nato menijo, da je bilo treba donosnost naložbe v družbo EDF leta 1997 obravnavati dolgoročno glede na prihodnja izplačila državi in v skladu s povečevanjem vrednosti podjetja. Vendar naj bi se pozitivni čisti poslovni izidi po odtegnitvi davkov in izplačilu državi (1,4 milijarde FRF poleg 2,5 milijarde FRF leta 1998 donosa za državo) pridružili znatnim ustvarjenim sredstvom v obdobju od 1997 do 2000, in sicer v višini 70 milijard FRF, kot je določala podjemna pogodba. Kot je poudarjeno v dopisu družbe EDF z dne 19. februarja 1997, je država vsekakor določila cilj, da se poveča premoženjska vrednost podjetja na navedeni znesek in da to povečanje izhaja iz razdolžitve, ustvarjenih sredstev in naložb v razvoj, ki naj bi zagotovili možnosti za rast vrednosti kapitala družbe EDF. |
| --- | --- |

(84)

Francoski organi nato menijo, da je bilo treba donosnost naložbe v družbo EDF leta 1997 obravnavati dolgoročno glede na prihodnja izplačila državi in v skladu s povečevanjem vrednosti podjetja. Vendar naj bi se pozitivni čisti poslovni izidi po odtegnitvi davkov in izplačilu državi (1,4 milijarde FRF poleg 2,5 milijarde FRF leta 1998 donosa za državo) pridružili znatnim ustvarjenim sredstvom v obdobju od 1997 do 2000, in sicer v višini 70 milijard FRF, kot je določala podjemna pogodba. Kot je poudarjeno v dopisu družbe EDF z dne 19. februarja 1997, je država vsekakor določila cilj, da se poveča premoženjska vrednost podjetja na navedeni znesek in da to povečanje izhaja iz razdolžitve, ustvarjenih sredstev in naložb v razvoj, ki naj bi zagotovili možnosti za rast vrednosti kapitala družbe EDF.

| (85) | Država delničarka naj bi nazadnje pri presoji tveganj naložb upoštevala značilnosti prevladujoče dejavnosti družbe EDF, ki jo je ta opravljala pretežno v Franciji, in se pri tem opirala na načelo reguliranega določanja cen, ki morajo pokriti stroške podjetja. Te značilnosti naj bi zmanjšale tveganje, povezano z naložbo in s tem z zahtevo po donosnosti. Iz obvestila družbe EDF z dne 27. julija 1996, predloženega senatu 15. septembra 1997, naj bi bilo poleg tega razvidno, da so se donosi za delničarje v tujih podjetjih občutno razlikovali glede na institucionalni in zakonodajni okvir navedenega sektorja v posamezni državi. |
| --- | --- |

(85)

Država delničarka naj bi nazadnje pri presoji tveganj naložb upoštevala značilnosti prevladujoče dejavnosti družbe EDF, ki jo je ta opravljala pretežno v Franciji, in se pri tem opirala na načelo reguliranega določanja cen, ki morajo pokriti stroške podjetja. Te značilnosti naj bi zmanjšale tveganje, povezano z naložbo in s tem z zahtevo po donosnosti. Iz obvestila družbe EDF z dne 27. julija 1996, predloženega senatu 15. septembra 1997, naj bi bilo poleg tega razvidno, da so se donosi za delničarje v tujih podjetjih občutno razlikovali glede na institucionalni in zakonodajni okvir navedenega sektorja v posamezni državi.

| (86) | Iz tega po navedbah francoskih organov izhaja, da je država delovala kot preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu, s tem ko je brez odtegljaja davka od dohodkov pravnih oseb rezervacije dajatev koncedentu prerazvrstila v kapitalske injekcije. To ugotovitev naj bi poleg tega podpirale pripombe družbe EDF, povzete v uvodnih izjavah od 62 do 73, vključno s študijami in analizami, na katere se opirajo. Francoski organi zlasti glede ekonomske študije podjetja Oxera, ki jo je predložila družba EDF, menijo, da mora Komisija izvesti enako analizo, da bi določila, ali je dokapitalizacija družbe EDF s strani države leta 1997 preudarna naložba ali ne. |
| --- | --- |

(86)

Iz tega po navedbah francoskih organov izhaja, da je država delovala kot preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu, s tem ko je brez odtegljaja davka od dohodkov pravnih oseb rezervacije dajatev koncedentu prerazvrstila v kapitalske injekcije. To ugotovitev naj bi poleg tega podpirale pripombe družbe EDF, povzete v uvodnih izjavah od 62 do 73, vključno s študijami in analizami, na katere se opirajo. Francoski organi zlasti glede ekonomske študije podjetja Oxera, ki jo je predložila družba EDF, menijo, da mora Komisija izvesti enako analizo, da bi določila, ali je dokapitalizacija družbe EDF s strani države leta 1997 preudarna naložba ali ne.

Dokumenti, ki jih je predložila Francija v utemeljitev svojih pripomb

Dokumenti, ki jih je predložila Francija v utemeljitev svojih pripomb

| (87) | Francoski organi so v utemeljitev svojega odgovora na sklep o razširitvi Komisiji predložili devet dokumentov in jih priložili svojim pripombam z dne 1. julija 2013. Teh devet dokumentov je predloženih v utemeljitev njihove trditve, ki je že navedena v njihovih pripombah z dne 11. decembra 2002, in sicer da je bila dodatna kapitalska injekcija, enakovredna prihodku od neodtegnjenega davka, upravičena z napovedmi, da bo družba EDF leta 1997 zagotovila donos, kar se je sicer uresničilo v naslednjih letih. Brez poseganja v elemente, ki jih je poudarila Francija v svojih pripombah, je treba sistematično analizirati glavne elemente, zajete v navedenih dokumentih. |
| --- | --- |

(87)

Francoski organi so v utemeljitev svojega odgovora na sklep o razširitvi Komisiji predložili devet dokumentov in jih priložili svojim pripombam z dne 1. julija 2013. Teh devet dokumentov je predloženih v utemeljitev njihove trditve, ki je že navedena v njihovih pripombah z dne 11. decembra 2002, in sicer da je bila dodatna kapitalska injekcija, enakovredna prihodku od neodtegnjenega davka, upravičena z napovedmi, da bo družba EDF leta 1997 zagotovila donos, kar se je sicer uresničilo v naslednjih letih. Brez poseganja v elemente, ki jih je poudarila Francija v svojih pripombah, je treba sistematično analizirati glavne elemente, zajete v navedenih dokumentih.

| (88) | Navedeni dokumenti se nanašajo bodisi na pripravo ali izvajanje podjemne pogodbe med državo in družbo EDF za obdobje od 1997 do 2000 bodisi na razpravo o osnutku zakona, ki je nato postal zakon št. 97-1026. Gre za dokumente iz let 1996 in 1997, ki so torej sočasni z domnevnim sklepom o naložbi. Ti dokumenti so, natančneje, podjemna pogodba za obdobje od 1997 do 2000 (13), dopisi resornih ministrov podjetju (14), dopisi podjetja upravnim službam ministrstva ali senata (15) ter dokumenti in dve poročili nacionalne skupščine in senata za pripravo na razpravo o osnutku zakona (16). Vsebina dokumentov je dodatno pojasnjena v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(88)

Navedeni dokumenti se nanašajo bodisi na pripravo ali izvajanje podjemne pogodbe med državo in družbo EDF za obdobje od 1997 do 2000 bodisi na razpravo o osnutku zakona, ki je nato postal zakon št. 97-1026. Gre za dokumente iz let 1996 in 1997, ki so torej sočasni z domnevnim sklepom o naložbi. Ti dokumenti so, natančneje, podjemna pogodba za obdobje od 1997 do 2000 (13), dopisi resornih ministrov podjetju (14), dopisi podjetja upravnim službam ministrstva ali senata (15) ter dokumenti in dve poročili nacionalne skupščine in senata za pripravo na razpravo o osnutku zakona (16). Vsebina dokumentov je dodatno pojasnjena v nadaljevanju.

13

14

15

16

| (89) | Resorni ministri so v dopisu predsedniku družbe EDF z dne 12. julija 1996 ugodno sprejeli rezultate programske pogodbe za obdobje od 1993 do 1996, sklenjene med družbo EDF in državo, ter zaradi njenega izteka 31. decembra 1996 zastavili pripravo programske pogodbe za obdobje od 1997 do 2000. V navedenem dopisu je poleg tega navedeno, da je treba opredelitev finančnih ravnotežij iz programske pogodbe za obdobje od 1997 do 2000 umestiti v nov okvir, s katerim bi se uredilo računovodsko in davčno stanje družbe EDF, po ukrepih, ki so se izvajali od leta 1995. V navedenem dopisu je bila navedena zahteva po tem, da se začnejo delo in razprave med odgovornimi službami in družbo EDF, hkrati pa je bilo podjetje seznanjeno s tremi najpomembnejšimi cilji, ki jih je bilo treba upoštevati v prihodnji pogodbi.






  — | na prvem mestu so ministri navedli te zahteve: „Podjetju mora povečanje produktivnosti omogočiti, da nadaljuje svojo politiko zniževanja cen, kar prispeva h konkurenčnosti francoske industrije in povečanju kupne moči gospodinjskega odjemalca“, |
| --- | --- | --- |

(89)

Resorni ministri so v dopisu predsedniku družbe EDF z dne 12. julija 1996 ugodno sprejeli rezultate programske pogodbe za obdobje od 1993 do 1996, sklenjene med družbo EDF in državo, ter zaradi njenega izteka 31. decembra 1996 zastavili pripravo programske pogodbe za obdobje od 1997 do 2000. V navedenem dopisu je poleg tega navedeno, da je treba opredelitev finančnih ravnotežij iz programske pogodbe za obdobje od 1997 do 2000 umestiti v nov okvir, s katerim bi se uredilo računovodsko in davčno stanje družbe EDF, po ukrepih, ki so se izvajali od leta 1995. V navedenem dopisu je bila navedena zahteva po tem, da se začnejo delo in razprave med odgovornimi službami in družbo EDF, hkrati pa je bilo podjetje seznanjeno s tremi najpomembnejšimi cilji, ki jih je bilo treba upoštevati v prihodnji pogodbi.

—

na prvem mestu so ministri navedli te zahteve: „Podjetju mora povečanje produktivnosti omogočiti, da nadaljuje svojo politiko zniževanja cen, kar prispeva h konkurenčnosti francoske industrije in povečanju kupne moči gospodinjskega odjemalca“,

| — | Družba EDF si je morala hkrati še naprej prizadevati za razdolžitev in se usmeriti na velikopotezni cilj donosa za državo, in sicer z mehanizmom, ki je družbo EDF spodbujal k izboljšanju njenih rezultatov, |
| --- | --- |

—

Družba EDF si je morala hkrati še naprej prizadevati za razdolžitev in se usmeriti na velikopotezni cilj donosa za državo, in sicer z mehanizmom, ki je družbo EDF spodbujal k izboljšanju njenih rezultatov,

| — | v programski pogodbi so morale biti nazadnje določene tudi strateške smernice za mednarodni razvoj družbe EDF, pri tem pa so bile prednostne naloge razvrščene po pomembnosti. |
| --- | --- |

—

v programski pogodbi so morale biti nazadnje določene tudi strateške smernice za mednarodni razvoj družbe EDF, pri tem pa so bile prednostne naloge razvrščene po pomembnosti.

| (90) | Finančni direktor družbe EDF je pri nadaljnji pripravi pogodbe 19. februarja 1997 poslal direktoratu državne blagajne obvestilo družbe EDF z dne 18. februarja 1997. V obvestilu so bile navedene glavne predpostavke finančnega scenarija, povezanega s podjemno pogodbo med družbo EDF in državo za obdobje od 1997 do 2000, vključno zlasti z letnimi izkazi poslovnega izida in preglednicami predvidenega financiranja za zadevno obdobje. |
| --- | --- |

(90)

Finančni direktor družbe EDF je pri nadaljnji pripravi pogodbe 19. februarja 1997 poslal direktoratu državne blagajne obvestilo družbe EDF z dne 18. februarja 1997. V obvestilu so bile navedene glavne predpostavke finančnega scenarija, povezanega s podjemno pogodbo med družbo EDF in državo za obdobje od 1997 do 2000, vključno zlasti z letnimi izkazi poslovnega izida in preglednicami predvidenega financiranja za zadevno obdobje.

| (91) | V obvestilu so bili predvideni vsakoletno zniževanje cen (– [...] (*1) %, – [...] %, – [...] %, – [...] %), industrijske naložbe v razvoj v višini [...] FRF, od tega [...] FRF mednarodnih, in naložbe v višini [...] FRF v glavno dejavnost za obdobje od 1997 do 2000. Donos, ki daje pravico do davčne olajšave pri kapitalskih injekcijah, in sicer 3 % od osnove, ocenjene na 50 milijard FRF po prestrukturiranju bilance in 40 % od poslovnega izida po plačilu stalnega deleža donosa in davka od dohodkov pravnih oseb. Dolg na koncu leta naj bi se tako zmanjšal iz [...] FRF konec leta 1996 na [...] FRF konec leta 2000. Poleg tega naj bi se neporavnani dolg minus sredstva zmanjšal iz [...] FRF konec leta 1996 na [...] FRF konec leta 2000. |
| --- | --- |

(91)

V obvestilu so bili predvideni vsakoletno zniževanje cen (– [...] (*1) %, – [...] %, – [...] %, – [...] %), industrijske naložbe v razvoj v višini [...] FRF, od tega [...] FRF mednarodnih, in naložbe v višini [...] FRF v glavno dejavnost za obdobje od 1997 do 2000. Donos, ki daje pravico do davčne olajšave pri kapitalskih injekcijah, in sicer 3 % od osnove, ocenjene na 50 milijard FRF po prestrukturiranju bilance in 40 % od poslovnega izida po plačilu stalnega deleža donosa in davka od dohodkov pravnih oseb. Dolg na koncu leta naj bi se tako zmanjšal iz [...] FRF konec leta 1996 na [...] FRF konec leta 2000. Poleg tega naj bi se neporavnani dolg minus sredstva zmanjšal iz [...] FRF konec leta 1996 na [...] FRF konec leta 2000.

*1

| (92) | Med dokumenti, ki so jih francoski organi priložili svojim pripombam, obvestilo družbe EDF z dne 18. februarja 1997, poslano naslednji dan nadzornim organom, edino zajema sistematična in številčna predvidevanja in napovedi ekonomskih in finančnih izidov poslovanja družbe EDF. Država delničarka je lahko na podlagi teh predvidevanj iz februarja 1997 pričakovala donos na vloženi kapital leta 1997 2,1 milijarde FRF, leta 1998 2,5 milijarde FRF, leta 1999 2,4 milijarde FRF in leta 2000 2,4 milijarde FRF, kar je povprečno 2,35 milijarde FRF letno. Napoved pričakovanega poslovnega izda družbe EDF 1997–2000, povzeta v opombi, je bila prikazana tako:

  Preglednica 1


  Napoved pričakovanega poslovnega izida družbe EDF 1997–2000 (v milijardah FRF tekoče valute) | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prihodki | 186,3 | 184,2 | 185,7 | 187,5 |
| Odhodki | 177,0 | 177,2 | 179,1 | 180,9 |
| od tega gorivo in nakupi energije | 36,9 | 36,8 | 37,8 | 38,5 |
| od tega odhodki iz poslovanja | 88,3 | 91,2 | 93,6 | 95,7 |
| Poslovni izid od glavne dejavnosti | 9,3 | 7,0 | 6,6 | 6,6 |
| Poslovni izid pred izplačilom državi | 6,8 | 6,5 | 6,1 | 6,1 |
| Donosnost kapitalskih injekcij | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| Dodatna donosnost | 0,6 | 1,0 | 0,9 | 0,9 |
| Davek od dohodkov pravnih oseb | 3,9 | 2,6 | 2,4 | 2,3 |
| Čisti poslovni izid | 0,9 | 1,4 | 1,3 | 1,4 |
| Vir: Obvestilo družbe EDF z dne 18. februarja 1997„Contrat d'Entreprise – Perspectives Economico-Financières“ („Podjemna pogodba – ekonomsko-finančne napovedi“) |

(92)

Med dokumenti, ki so jih francoski organi priložili svojim pripombam, obvestilo družbe EDF z dne 18. februarja 1997, poslano naslednji dan nadzornim organom, edino zajema sistematična in številčna predvidevanja in napovedi ekonomskih in finančnih izidov poslovanja družbe EDF. Država delničarka je lahko na podlagi teh predvidevanj iz februarja 1997 pričakovala donos na vloženi kapital leta 1997 2,1 milijarde FRF, leta 1998 2,5 milijarde FRF, leta 1999 2,4 milijarde FRF in leta 2000 2,4 milijarde FRF, kar je povprečno 2,35 milijarde FRF letno. Napoved pričakovanega poslovnega izda družbe EDF 1997–2000, povzeta v opombi, je bila prikazana tako:

Preglednica 1

Preglednica 1

Napoved pričakovanega poslovnega izida družbe EDF 1997–2000 (v milijardah FRF tekoče valute)

Napoved pričakovanega poslovnega izida družbe EDF 1997–2000 (v milijardah FRF tekoče valute)

1997

1998

1999

2000

Prihodki

186,3

184,2

185,7

187,5

Odhodki

177,0

177,2

179,1

180,9

od tega gorivo in nakupi energije

36,9

36,8

37,8

38,5

od tega odhodki iz poslovanja

88,3

91,2

93,6

95,7

Poslovni izid od glavne dejavnosti

9,3

7,0

6,6

6,6

Poslovni izid pred izplačilom državi

6,8

6,5

6,1

6,1

Donosnost kapitalskih injekcij

1,5

1,5

1,5

1,5

Dodatna donosnost

0,6

1,0

0,9

0,9

Davek od dohodkov pravnih oseb

3,9

2,6

2,4

2,3

Čisti poslovni izid

0,9

1,4

1,3

1,4

Vir: Obvestilo družbe EDF z dne 18. februarja 1997„Contrat d'Entreprise – Perspectives Economico-Financières“ („Podjemna pogodba – ekonomsko-finančne napovedi“)

Vir:

| (93) | Kot je bilo pojasnjeno v obvestilu družbe EDF, je za izplačilo državi veljala pravica do davčne olajšave. To odstopa od načela, v skladu s katerim se davek od dohodkov pravnih oseb obračuna na podlagi poslovnega izida podjetja po amortizaciji in plačilu obresti, kar zmanjša čisti poslovni izid in s tem znesek, morebiti namenjen izplačilu dividend. To odstopanje je ad hoc potencialno povečalo izplačilo državi delničarki, hkrati pa je za toliko zmanjšalo davek, ki ga je bilo treba plačati državi pobiralki davka. Francoski organi v odgovoru z dne 23. decembra 2013 pojasnjujejo, da je bil donos na kapitalske injekcije od leta 2001 izenačen z dividendo splošnega prava, zato je bila pravica do davčne olajšave na podlagi tega donosa odpravljena. To pravilo izenačitve je bilo uporabljeno za skupinsko pogodbo med družbo EDF in državo za obdobje od 2001 do 2003, ki je nasledila pogodbo za obdobje od 1997 do 2000. |
| --- | --- |

(93)

Kot je bilo pojasnjeno v obvestilu družbe EDF, je za izplačilo državi veljala pravica do davčne olajšave. To odstopa od načela, v skladu s katerim se davek od dohodkov pravnih oseb obračuna na podlagi poslovnega izida podjetja po amortizaciji in plačilu obresti, kar zmanjša čisti poslovni izid in s tem znesek, morebiti namenjen izplačilu dividend. To odstopanje je ad hoc potencialno povečalo izplačilo državi delničarki, hkrati pa je za toliko zmanjšalo davek, ki ga je bilo treba plačati državi pobiralki davka. Francoski organi v odgovoru z dne 23. decembra 2013 pojasnjujejo, da je bil donos na kapitalske injekcije od leta 2001 izenačen z dividendo splošnega prava, zato je bila pravica do davčne olajšave na podlagi tega donosa odpravljena. To pravilo izenačitve je bilo uporabljeno za skupinsko pogodbo med družbo EDF in državo za obdobje od 2001 do 2003, ki je nasledila pogodbo za obdobje od 1997 do 2000.

ad hoc

| (94) | 8. aprila 1997 sta država in družba EDF sklenili podjemno pogodbo za obdobje od 1997 do 2000, ki so jo podpisali resorni ministri ter predsednik in generalni direktor družbe EDF. V pogodbi so bile navedene glavne smernice, ki jih je morala družba EDF upoštevati pri svojem srednjeročnem delovanju, in vzajemne obveznosti med podpisnicama, v njej pa je bilo opozorjeno tudi, da so bile navedene obveznosti prevzete na podlagi obširnih referenčnih predpostavk in da jih je bilo mogoče izpodbijati samo z znatno spremembo poslovnega okolja podjetja. Pogodba je zajemala različne obveznosti, in sicer v treh naslovih: ponovno potrditi temeljne naloge javnega podjetja (naslov I), danes pripraviti prihodnost podjetja (naslov II) ter podjetje vključiti v prenovljen finančni in institucionalni okvir (naslov III). V dveh prilogah k pogodbi so bili podrobno navedeni spremljani kazalci uspešnosti izvajanja (Priloga I) in predvidena letna gibanja cen za obdobje od 1997 do 2000 (Priloga II). |
| --- | --- |

(94)

8. aprila 1997 sta država in družba EDF sklenili podjemno pogodbo za obdobje od 1997 do 2000, ki so jo podpisali resorni ministri ter predsednik in generalni direktor družbe EDF. V pogodbi so bile navedene glavne smernice, ki jih je morala družba EDF upoštevati pri svojem srednjeročnem delovanju, in vzajemne obveznosti med podpisnicama, v njej pa je bilo opozorjeno tudi, da so bile navedene obveznosti prevzete na podlagi obširnih referenčnih predpostavk in da jih je bilo mogoče izpodbijati samo z znatno spremembo poslovnega okolja podjetja. Pogodba je zajemala različne obveznosti, in sicer v treh naslovih: ponovno potrditi temeljne naloge javnega podjetja (naslov I), danes pripraviti prihodnost podjetja (naslov II) ter podjetje vključiti v prenovljen finančni in institucionalni okvir (naslov III). V dveh prilogah k pogodbi so bili podrobno navedeni spremljani kazalci uspešnosti izvajanja (Priloga I) in predvidena letna gibanja cen za obdobje od 1997 do 2000 (Priloga II).

| (95) | Glavne obveznosti in smernice, določene v pogodbi v zvezi s predmetom tega sklepa, so povzete spodaj, in sicer:






  — | država je ponovno potrdila svojo željo po ohranitvi statusa podjetja, ki je poleg drugih elementov dokazalo svojo uspešnost in je moralo ostati trdna referenca v prihodnjem razvoju, kot je dopuščala evropska Direktiva o organizaciji notranjega trga z električno energijo (17). Družba EDF pa je morala sodelovati pri prostorskem načrtovanju in prispevati k nacionalni solidarnosti, zlasti z izvajanjem velikopotezne politike za krepitev gospodarske dejavnosti in zaposlovanja, tako da je lokalnim skupnostim pomagala pri ustvarjanju delovnih mest in izboljšala položaj svojih najbolj socialno ogroženih odjemalcev (naslov I), |
| --- | --- | --- |

(95)

Glavne obveznosti in smernice, določene v pogodbi v zvezi s predmetom tega sklepa, so povzete spodaj, in sicer:

—

država je ponovno potrdila svojo željo po ohranitvi statusa podjetja, ki je poleg drugih elementov dokazalo svojo uspešnost in je moralo ostati trdna referenca v prihodnjem razvoju, kot je dopuščala evropska Direktiva o organizaciji notranjega trga z električno energijo (17). Družba EDF pa je morala sodelovati pri prostorskem načrtovanju in prispevati k nacionalni solidarnosti, zlasti z izvajanjem velikopotezne politike za krepitev gospodarske dejavnosti in zaposlovanja, tako da je lokalnim skupnostim pomagala pri ustvarjanju delovnih mest in izboljšala položaj svojih najbolj socialno ogroženih odjemalcev (naslov I),

17

| — | razvoj družbe EDF je moral spodbujati „
  krepitev konkurenčnosti francoskih podjetij
  “; tako je bilo treba dobiček od povečanja produktivnosti, ki se mu je podjetje zavezalo, nameniti najprej znižanju povprečne višine njegovih cen. Prilagoditve cen so morale omogočiti stalna povprečna znižanja v frankih aprila 1997[...] %, aprila 1998 [...] %, nato aprila 1999 [...] % in aprila 2000 [...] %. Cilj navedenega razvoja družbe EDF je moral biti hkrati pridobitev novih trgov, pri čemer so imeli prednost zlasti evropski (naslov II), |
| --- | --- |

—

razvoj družbe EDF je moral spodbujati „
  krepitev konkurenčnosti francoskih podjetij
  “; tako je bilo treba dobiček od povečanja produktivnosti, ki se mu je podjetje zavezalo, nameniti najprej znižanju povprečne višine njegovih cen. Prilagoditve cen so morale omogočiti stalna povprečna znižanja v frankih aprila 1997[...] %, aprila 1998 [...] %, nato aprila 1999 [...] % in aprila 2000 [...] %. Cilj navedenega razvoja družbe EDF je moral biti hkrati pridobitev novih trgov, pri čemer so imeli prednost zlasti evropski (naslov II),

krepitev konkurenčnosti francoskih podjetij

| — | bilanco družbe EDF je bilo treba prestrukturirati s ciljema, da se okrepi neto stanje podjetja in utrdi finančno razmerje z državo na temeljih, čim bližjih splošnemu pravu; vlada se je tako zavezala, da bo parlamentu predložila zakonodajni ukrep za prestrukturiranje bilance družbe EDF leta 1997, prestrukturiranje pa naj bi začelo veljati 1. januarja 1997. Pogodba je določala izplačilo državi delničarki, sestavljeno iz dveh delov: (i) donosa kapitalskih injekcij po stalni stopnji 3 % in (ii) dodatnega donosa v višini 40 % od računovodskega neto izida družbe EDF, pri čemer naj skupni znesek na podlagi obeh pogojev vseeno ne bi mogel presegati 6 % zneska kapitalskih injekcij, če se izvzame številčna ocena absolutne vrednosti predvidenih zneskov. Poleg tega se je družba EDF za obdobje od 1997 do 2000 zavezala zlasti, da bo namenila [...] FRF za mednarodne industrijske naložbe, svoj bruto dolg konec leta 2000 zmanjšala na [...] FRF, in sicer za [...] FRF, da bi tako lahko postopoma do prenove proizvodnega parka dosegla razdolžitev. Pogodba je nazadnje določala, da je treba, če se cilji presežejo, in sicer v obliki presežnih denarnih sredstev, ta sredstva nameniti „
  najprej dodatnemu znižanju cen
  “, in to pred izplačilom državi delničarki ali izplačilom deleža osebju podjetja (naslov III). |
| --- | --- |

—

bilanco družbe EDF je bilo treba prestrukturirati s ciljema, da se okrepi neto stanje podjetja in utrdi finančno razmerje z državo na temeljih, čim bližjih splošnemu pravu; vlada se je tako zavezala, da bo parlamentu predložila zakonodajni ukrep za prestrukturiranje bilance družbe EDF leta 1997, prestrukturiranje pa naj bi začelo veljati 1. januarja 1997. Pogodba je določala izplačilo državi delničarki, sestavljeno iz dveh delov: (i) donosa kapitalskih injekcij po stalni stopnji 3 % in (ii) dodatnega donosa v višini 40 % od računovodskega neto izida družbe EDF, pri čemer naj skupni znesek na podlagi obeh pogojev vseeno ne bi mogel presegati 6 % zneska kapitalskih injekcij, če se izvzame številčna ocena absolutne vrednosti predvidenih zneskov. Poleg tega se je družba EDF za obdobje od 1997 do 2000 zavezala zlasti, da bo namenila [...] FRF za mednarodne industrijske naložbe, svoj bruto dolg konec leta 2000 zmanjšala na [...] FRF, in sicer za [...] FRF, da bi tako lahko postopoma do prenove proizvodnega parka dosegla razdolžitev. Pogodba je nazadnje določala, da je treba, če se cilji presežejo, in sicer v obliki presežnih denarnih sredstev, ta sredstva nameniti „
  najprej dodatnemu znižanju cen
  “, in to pred izplačilom državi delničarki ali izplačilom deleža osebju podjetja (naslov III).

najprej dodatnemu znižanju cen

| (96) | Dopis ministrov sopodpisnikov podjemne pogodbe, poslan predsedniku družbe EDF, z dne 22. aprila 1997 potrjuje soglasnost in dokončnost glede referenčnih finančnih napovedi in predpostavk, zajetih v obvestilu družbe EDF z dne 18. februarja 1997, na katerih je temeljila podjemna pogodba za obdobje od 1997 do 2000. Navedeni dopis se namreč tako izrecno nanaša na predhodno dogovarjanje med družbo EDF in javnimi organi pri oblikovanju finančnega scenarija. V njem je ponovljen cilj povprečnega znižanja cen družbe EDF v štirih letih za [...] %. |
| --- | --- |

(96)

Dopis ministrov sopodpisnikov podjemne pogodbe, poslan predsedniku družbe EDF, z dne 22. aprila 1997 potrjuje soglasnost in dokončnost glede referenčnih finančnih napovedi in predpostavk, zajetih v obvestilu družbe EDF z dne 18. februarja 1997, na katerih je temeljila podjemna pogodba za obdobje od 1997 do 2000. Navedeni dopis se namreč tako izrecno nanaša na predhodno dogovarjanje med družbo EDF in javnimi organi pri oblikovanju finančnega scenarija. V njem je ponovljen cilj povprečnega znižanja cen družbe EDF v štirih letih za [...] %.

| (97) | V dopisu z dne 22. aprila 1997 so navedene določbe iz spremenjene uredbe z dne 14. maja 1956 in načini plačila, nakazanega državi, zajeti v naslovu III podjemne pogodbe. V dopisu je v skladu z navedenimi določbami pojasnjeno, da „je iz referenčnega scenarija razviden znesek dodatnega izplačila 3,5 milijarde FRF v obdobju“ od 1997 do 2000 in da so ti pogoji leta 1997 omogočali dosego skupnega zneska izplačil državi v višini 5,1 milijarde FRF, vključno s stalno obrestno mero in akontacijo davka od dohodkov pravnih oseb. Ti zneski so enaki tistim iz obvestila družbe EDF z dne 18. februarja 1997. Skladnost zneskov dodatnega izplačila, izračunanega na podlagi poslovnih izidov podjetja, podpira to, da so nadzorni organi preučili, potrdili in sprejeli vse vrste zneskov (prihodki, stroški, čisti poslovni izid itd.), predvidenih v napovedi pričakovanega poslovnega izida družbe EDF za obdobje od 1997 do 2000. |
| --- | --- |

(97)

V dopisu z dne 22. aprila 1997 so navedene določbe iz spremenjene uredbe z dne 14. maja 1956 in načini plačila, nakazanega državi, zajeti v naslovu III podjemne pogodbe. V dopisu je v skladu z navedenimi določbami pojasnjeno, da „je iz referenčnega scenarija razviden znesek dodatnega izplačila 3,5 milijarde FRF v obdobju“ od 1997 do 2000 in da so ti pogoji leta 1997 omogočali dosego skupnega zneska izplačil državi v višini 5,1 milijarde FRF, vključno s stalno obrestno mero in akontacijo davka od dohodkov pravnih oseb. Ti zneski so enaki tistim iz obvestila družbe EDF z dne 18. februarja 1997. Skladnost zneskov dodatnega izplačila, izračunanega na podlagi poslovnih izidov podjetja, podpira to, da so nadzorni organi preučili, potrdili in sprejeli vse vrste zneskov (prihodki, stroški, čisti poslovni izid itd.), predvidenih v napovedi pričakovanega poslovnega izida družbe EDF za obdobje od 1997 do 2000.

je iz referenčnega scenarija razviden znesek dodatnega izplačila 3,5 milijarde FRF v obdobju

| (98) | V dopisu resornih ministrov z dne 22. aprila 1997 je poleg tega poudarjeno, da so bila velika ravnotežja iz pogodbe del računovodskega in davčnega okvirja prestrukturiranja bilance družbe EDF, ki naj bi začelo v skladu s potrebnimi zakonskimi določbami veljati 1. januarja 1997. V zvezi s tem je v dopisu pojasnjeno, da „[s]o podrobna pravila za izvajanje tega prestrukturiranja z računovodskega in davčnega vidika na podlagi do sedaj sprejetega načrta predmet dodatne izmenjave med nadzornimi organi in podjetjem“. |
| --- | --- |

(98)

V dopisu resornih ministrov z dne 22. aprila 1997 je poleg tega poudarjeno, da so bila velika ravnotežja iz pogodbe del računovodskega in davčnega okvirja prestrukturiranja bilance družbe EDF, ki naj bi začelo v skladu s potrebnimi zakonskimi določbami veljati 1. januarja 1997. V zvezi s tem je v dopisu pojasnjeno, da „[s]o podrobna pravila za izvajanje tega prestrukturiranja z računovodskega in davčnega vidika na podlagi do sedaj sprejetega načrta predmet dodatne izmenjave med nadzornimi organi in podjetjem“.

[s]o podrobna pravila za izvajanje tega prestrukturiranja z računovodskega in davčnega vidika na podlagi do sedaj sprejetega načrta predmet dodatne izmenjave med nadzornimi organi in podjetjem

| (99) | Malo pred navedenim dopisom je namreč vlada nacionalni skupščini predložila osnutek zakona, ki ga je sprejel svet ministrov 5. aprila 1997, o različnih ekonomskih in finančnih določbah, njegov člen 45 pa je določal prerazvrstitev računovodskih rezervacij družbe EDF. V obrazložitvi navedenega projekta je bilo pojasnjeno, da so predvidene računovodske prilagoditve družbi EDF omogočile bilanco, ki je bila bolj v skladu z njenim dejanskim gospodarskim položajem, pri čemer naj bi bila lastna sredstva sorazmerna z njenim obsegom dejavnosti. Navedeni osnutek zakona ni bil preučen, ker je bila nacionalna skupščina 21. aprila 1997 razpuščena. |
| --- | --- |

(99)

Malo pred navedenim dopisom je namreč vlada nacionalni skupščini predložila osnutek zakona, ki ga je sprejel svet ministrov 5. aprila 1997, o različnih ekonomskih in finančnih določbah, njegov člen 45 pa je določal prerazvrstitev računovodskih rezervacij družbe EDF. V obrazložitvi navedenega projekta je bilo pojasnjeno, da so predvidene računovodske prilagoditve družbi EDF omogočile bilanco, ki je bila bolj v skladu z njenim dejanskim gospodarskim položajem, pri čemer naj bi bila lastna sredstva sorazmerna z njenim obsegom dejavnosti. Navedeni osnutek zakona ni bil preučen, ker je bila nacionalna skupščina 21. aprila 1997 razpuščena.

| (100) | Potem ko je bil parlamentu predložen osnutek zakona o nujnih davčnih in finančnih ukrepih, ki je bil pozneje sprejet kot zakon št. 97-1026, sta nacionalna skupščina in senat imenovala svoja poročevalca. V poročilu št. 204 nacionalne skupščine je opisana zgodovina zahteve po opredelitvi premoženjskega statusa del za prenos električne energije družbe EDF, s čimer naj bi bile razveljavljene računovodske prakse, ki jih je izpodbijalo Računsko sodišče v svojem Posebnem poročilu št. 1993 z dne 10. oktobra 1994 o koncesijah družbe EDF. V njem so pojasnjene potrebne prihodnje računovodske spremembe in navedene številčne ocene njihovih posledic za različne bilančne postavke, kot je navedeno v nadaljevanju:

  Preglednica 2


  Učinki prestrukturiranja lastnih sredstev družbe EDF, izhajajoči iz člena 4 zakona MUFF o računovodskih izkazih iz leta 1996 (v milijardah FRF) | Konec leta 1996 | Učinek navedenega člena |
| --- | --- | --- | --- |
| Lastna sredstva | 24,2 | 79,8 |
| od tega (postavke obveznosti): | | |
| Kapital | 2,6 | 2,6 |
| Kapitalske injekcije | 36,6 | 50,7 |
| Odkloni prevrednotenja | 2,1 | 6,2 |
| Zakonsko predpisane rezervacije | 0,15 | 0,15 |
| Ponovni prenos (18) | – 20,2 | 18,3 |
| Izid poslovnega leta po izplačilu državi | 1,9 | 1,9 |
| Vir: Ministrstvo za gospodarstvo in finance |

(100)

Potem ko je bil parlamentu predložen osnutek zakona o nujnih davčnih in finančnih ukrepih, ki je bil pozneje sprejet kot zakon št. 97-1026, sta nacionalna skupščina in senat imenovala svoja poročevalca. V poročilu št. 204 nacionalne skupščine je opisana zgodovina zahteve po opredelitvi premoženjskega statusa del za prenos električne energije družbe EDF, s čimer naj bi bile razveljavljene računovodske prakse, ki jih je izpodbijalo Računsko sodišče v svojem Posebnem poročilu št. 1993 z dne 10. oktobra 1994 o koncesijah družbe EDF. V njem so pojasnjene potrebne prihodnje računovodske spremembe in navedene številčne ocene njihovih posledic za različne bilančne postavke, kot je navedeno v nadaljevanju:

Preglednica 2

Preglednica 2

Učinki prestrukturiranja lastnih sredstev družbe EDF, izhajajoči iz člena 4 zakona MUFF o računovodskih izkazih iz leta 1996 (v milijardah FRF)

Učinki prestrukturiranja lastnih sredstev družbe EDF, izhajajoči iz člena 4 zakona MUFF o računovodskih izkazih iz leta 1996 (v milijardah FRF)

Konec leta 1996

Učinek navedenega člena

Lastna sredstva

24,2

79,8

od tega (postavke obveznosti):

Kapital

2,6

2,6

Kapitalske injekcije

36,6

50,7

Odkloni prevrednotenja

2,1

6,2

Zakonsko predpisane rezervacije

0,15

0,15

Ponovni prenos (18)

18

– 20,2

18,3

Izid poslovnega leta po izplačilu državi

1,9

1,9

Vir: Ministrstvo za gospodarstvo in finance

Vir:

| (101) | V poročilu nacionalne skupščine so poudarjeni učinki osnutka zakona, da bi se kot bolj upoštevne izpostavile primerjave z deleži dolga drugih evropskih konkurentov (Avstrija, Velika Britanija, Švedska, Španija in Nemčija): po prestrukturiranju bilance naj bi se razmerje med neto dolgom in lastnimi sredstvi družbe EDF zmanjšalo s 480 % na 148 %. |
| --- | --- |

(101)

V poročilu nacionalne skupščine so poudarjeni učinki osnutka zakona, da bi se kot bolj upoštevne izpostavile primerjave z deleži dolga drugih evropskih konkurentov (Avstrija, Velika Britanija, Švedska, Španija in Nemčija): po prestrukturiranju bilance naj bi se razmerje med neto dolgom in lastnimi sredstvi družbe EDF zmanjšalo s 480 % na 148 %.

| (102) | Poleg tega so v poročilu nacionalne skupščine poudarjene spremembe v finančnih razmerjih med državo in družbo EDF. V njem sta pojasnjeni pravna ureditev in donosnost kapitalskih injekcij družbe EDF, ki ju ureja uredba št. 56-493 z dne 14. maja 1956, spremenjena z uredbo št. 86-1360 z dne 30. decembra 1986. Navedena ureditev je določala plačilo največ 8-odstotne stalne obrestne mere in dodaten donos na poslovni izid družbe EDF po odtegnitvi davka in plačilu stalnih obresti. Plačila, ki jih je izvedla družba EDF za obdobje od 1991 do 1996, predstavljena v poročilu, so v navedenem obdobju dosegla v povprečju višino 3,41 milijarde FRF na leto; ta plačila so glede na lastna sredstva konec leta 1996 za državo delničarko ustvarila povprečno tekočo donosnost 14,1 % (19); navedena plačila so povzeta v spodnji preglednici:

  Preglednica 3


  Finančna razmerja med državo in družbo EDF (v milijonih FRF tekoče valute) | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obresti na kapitalske injekcije (BG – vrstica 407) | 1 816 | 1 816 | 1 816 | 1 816 | 1 816 | 1 816 |
| Dodatna donosnost kapitalskih injekcij (BG – vrstica 116) | 500 | 665 | 965 | 1 938 | 1 500 | 4 002 |
| Skupaj | 2 316 | 2 481 | 2 781 | 3 754 | 3 316 | 5 818 |
| Vir: Poročilo nacionalne skupščine, str. 77, Izračuni Komisije za „celoto“ |

(102)

Poleg tega so v poročilu nacionalne skupščine poudarjene spremembe v finančnih razmerjih med državo in družbo EDF. V njem sta pojasnjeni pravna ureditev in donosnost kapitalskih injekcij družbe EDF, ki ju ureja uredba št. 56-493 z dne 14. maja 1956, spremenjena z uredbo št. 86-1360 z dne 30. decembra 1986. Navedena ureditev je določala plačilo največ 8-odstotne stalne obrestne mere in dodaten donos na poslovni izid družbe EDF po odtegnitvi davka in plačilu stalnih obresti. Plačila, ki jih je izvedla družba EDF za obdobje od 1991 do 1996, predstavljena v poročilu, so v navedenem obdobju dosegla v povprečju višino 3,41 milijarde FRF na leto; ta plačila so glede na lastna sredstva konec leta 1996 za državo delničarko ustvarila povprečno tekočo donosnost 14,1 % (19); navedena plačila so povzeta v spodnji preglednici:

19

Preglednica 3

Preglednica 3

Finančna razmerja med državo in družbo EDF (v milijonih FRF tekoče valute)

Finančna razmerja med državo in družbo EDF (v milijonih FRF tekoče valute)

1991

1992

1993

1994

1995

1996

Obresti na kapitalske injekcije (BG – vrstica 407)

1 816

1 816

1 816

1 816

1 816

1 816

Dodatna donosnost kapitalskih injekcij (BG – vrstica 116)

500

665

965

1 938

1 500

4 002

Skupaj

2 316

2 481

2 781

3 754

3 316

5 818

Vir: Poročilo nacionalne skupščine, str. 77, Izračuni Komisije za „celoto“

Vir:

| (103) | V poročilu nacionalne skupščine je v zvezi s spremembami, predvidenimi v bilanci družbe EDF, pojasnjeno, da „[s]o dodelitve osnova za stalne obresti, zato bi se lahko z njihovim zvišanjem, izhajajočim iz tega člena, povečal davek za družbo EDF. Sprememba plačilnih pogojev v zvezi z njimi je torej določena v pogodbi med državo in podjetjem za obdobje od 1997 do 2000, podpisani 8. aprila 1997. Stalna obrestna mera je spremenjena na 3 %, da bi se izravnal učinek osnove“. V poročilu je poleg tega opozorjeno, da družba EDF kljub dobičkom leta 1990 ni plačala davka od dohodkov pravnih oseb in da je ponovno zvišanje rezervacij, povezano s koncesijo za omrežje RAG, omogočilo enkratno potrditev seštetih ponovnih računovodskih prenosov in davčnih izgub. Zato je v poročilu navedeno, da bi morala javna ustanova (družba EDF) po mnenju resornega ministra plačati 3 milijarde FRF leta 1997 in 2,5 milijarde FRF leta 1998 davka od dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

(103)

V poročilu nacionalne skupščine je v zvezi s spremembami, predvidenimi v bilanci družbe EDF, pojasnjeno, da „[s]o dodelitve osnova za stalne obresti, zato bi se lahko z njihovim zvišanjem, izhajajočim iz tega člena, povečal davek za družbo EDF. Sprememba plačilnih pogojev v zvezi z njimi je torej določena v pogodbi med državo in podjetjem za obdobje od 1997 do 2000, podpisani 8. aprila 1997. Stalna obrestna mera je spremenjena na 3 %, da bi se izravnal učinek osnove“. V poročilu je poleg tega opozorjeno, da družba EDF kljub dobičkom leta 1990 ni plačala davka od dohodkov pravnih oseb in da je ponovno zvišanje rezervacij, povezano s koncesijo za omrežje RAG, omogočilo enkratno potrditev seštetih ponovnih računovodskih prenosov in davčnih izgub. Zato je v poročilu navedeno, da bi morala javna ustanova (družba EDF) po mnenju resornega ministra plačati 3 milijarde FRF leta 1997 in 2,5 milijarde FRF leta 1998 davka od dohodkov pravnih oseb.

| (104) | V poročilu nacionalne skupščine je omenjena preučitev parlamentarnega predloga za spremembo besedila zakona, ki je bil predstavljen v odboru in zavrnjen. Namen predloga za spremembo je bilo pojasniti, da je bilo treba preklicane računovodske rezervacije spremeniti v lastna sredstva z računovodskim izkazom, ki ne izhaja iz izkaza poslovnega izida družbe EDF, in sicer zato, da se ne bi prikazal zelo velik dobiček, pri katerem bi lahko državo zamikalo, da bi od njega delno odtegnila davek. V navedenem predlogu spremembe je bilo za to predlagano, da se v zakon vključi računovodski postopek in pojasni, da država družbi EDF ne bi mogla odtegniti dodatnega davka ob prenosu lastništva sredstev omrežja RAG. V poročilu je poudarjeno, da „je bila vključitev računovodskega postopka spremembe rezervacij v lastna sredstva v zakonu zavrnjena na zahtevo Conseil d'État, ker naj ne bi bila zakonodajna“; v razpravnem delu poročila je navedenih več parlamentarnih mnenj, in sicer da bi morala država imeti možnost za odtegnitev dodatnih davkov družbi EDF, da bi moralo to podjetje plačati davek od svojih dobičkov in da je bilo dejansko vprašanje to, „koliko davka naj vlada odtegne družbi EDF in na kakšen način.“ |
| --- | --- |

(104)

V poročilu nacionalne skupščine je omenjena preučitev parlamentarnega predloga za spremembo besedila zakona, ki je bil predstavljen v odboru in zavrnjen. Namen predloga za spremembo je bilo pojasniti, da je bilo treba preklicane računovodske rezervacije spremeniti v lastna sredstva z računovodskim izkazom, ki ne izhaja iz izkaza poslovnega izida družbe EDF, in sicer zato, da se ne bi prikazal zelo velik dobiček, pri katerem bi lahko državo zamikalo, da bi od njega delno odtegnila davek. V navedenem predlogu spremembe je bilo za to predlagano, da se v zakon vključi računovodski postopek in pojasni, da država družbi EDF ne bi mogla odtegniti dodatnega davka ob prenosu lastništva sredstev omrežja RAG. V poročilu je poudarjeno, da „je bila vključitev računovodskega postopka spremembe rezervacij v lastna sredstva v zakonu zavrnjena na zahtevo Conseil d'État, ker naj ne bi bila zakonodajna“; v razpravnem delu poročila je navedenih več parlamentarnih mnenj, in sicer da bi morala država imeti možnost za odtegnitev dodatnih davkov družbi EDF, da bi moralo to podjetje plačati davek od svojih dobičkov in da je bilo dejansko vprašanje to, „koliko davka naj vlada odtegne družbi EDF in na kakšen način.“

| (105) | V poročilu senata, pripravljenem za razpravo o osnutku zakona, pa je pojasnjeno, zakaj računovodske rezervacije za prenovo premoženja omrežja RAG, ustvarjene od leta 1987, niso upravičene. Pristojni minister je v govoru pred senatom 2. oktobra 1997 ob predstavitvi osnutka zakona poudaril, da so izgube družbe EDF in neplačilo davka od dohodkov pravnih oseb na podlagi teh rezervacij z davčnega vidika „fiktivne“. Minister je senatu v svojem govoru zagotovil, da ta mehanizem nikakor ni izpodbijal monopola družbe EDF. V poročilu senata so predstavljene posledice obravnavanega člena za bilančne postavke družbe EDF pred prerazvrstitvijo rezervacij in po njej, in sicer v skladu z izračunom, podobnim tistemu, ki je bil preučen v poročilu nacionalne skupščine, povzetem v preglednici 2 zgoraj. V poročilu je pojasnjeno, da je dopolnitev bilance olajšala primerjavo z bilancami konkurentov družbe EDF; to naj bi povečalo verodostojnost družbe EDF v finančni skupnosti, ki je toliko pomembnejša, ker naj bi bil strošek ponovnega pogajanja glede njenega dolga odvisen zlasti od razmerja med neto dolgom in lastnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(105)

V poročilu senata, pripravljenem za razpravo o osnutku zakona, pa je pojasnjeno, zakaj računovodske rezervacije za prenovo premoženja omrežja RAG, ustvarjene od leta 1987, niso upravičene. Pristojni minister je v govoru pred senatom 2. oktobra 1997 ob predstavitvi osnutka zakona poudaril, da so izgube družbe EDF in neplačilo davka od dohodkov pravnih oseb na podlagi teh rezervacij z davčnega vidika „fiktivne“. Minister je senatu v svojem govoru zagotovil, da ta mehanizem nikakor ni izpodbijal monopola družbe EDF. V poročilu senata so predstavljene posledice obravnavanega člena za bilančne postavke družbe EDF pred prerazvrstitvijo rezervacij in po njej, in sicer v skladu z izračunom, podobnim tistemu, ki je bil preučen v poročilu nacionalne skupščine, povzetem v preglednici 2 zgoraj. V poročilu je pojasnjeno, da je dopolnitev bilance olajšala primerjavo z bilancami konkurentov družbe EDF; to naj bi povečalo verodostojnost družbe EDF v finančni skupnosti, ki je toliko pomembnejša, ker naj bi bil strošek ponovnega pogajanja glede njenega dolga odvisen zlasti od razmerja med neto dolgom in lastnimi sredstvi.

| (106) | V „pojasnitev“ finančnih razmerij družbe EDF z državo je v poročilu senata navedeno, da „v zameno za davčne prihodke, ki jih bo od zdaj navedena javna ustanova zagotavljala državi, podjemna pogodba, podpisana 8. aprila 1997 za leta od 1997 do 2000, določa rahlo znižanje izplačil družbe EDF državi.“ V poročilu senata je pojasnjeno, da so bila zaradi pozitivne obdavčitve rezervacije za prenovo v višini 38,5 milijarde FRF, zaradi katere je družba EDF postala zavezana plačilu davka od dohodkov pravnih oseb, „finančna razmerja med državo in družbo EDF popravljena navzdol“. |
| --- | --- |

(106)

V „pojasnitev“ finančnih razmerij družbe EDF z državo je v poročilu senata navedeno, da „v zameno za davčne prihodke, ki jih bo od zdaj navedena javna ustanova zagotavljala državi, podjemna pogodba, podpisana 8. aprila 1997 za leta od 1997 do 2000, določa rahlo znižanje izplačil družbe EDF državi.“ V poročilu senata je pojasnjeno, da so bila zaradi pozitivne obdavčitve rezervacije za prenovo v višini 38,5 milijarde FRF, zaradi katere je družba EDF postala zavezana plačilu davka od dohodkov pravnih oseb, „finančna razmerja med državo in družbo EDF popravljena navzdol“.

| (107) | Nazadnje drugi dokumenti, ki jih je predložila Francija, vključujejo spremni dopis finančnega direktorata družbe EDF upravi senata z dne 15. septembra 1997. Dopisu družbe EDF so bili priloženi preglednica z izračunom učinkov člena 4 osnutka zakona in učinkov na bilanco, izvod preiskave z dne 27. julija 1993 v zvezi s koncesijami za distribucijo električne energije in notranje obvestilo družbe EDF z dne 27. julija 1996, v katerem je predstavila razmišljanja o tujih izkušnjah z izplačilom delničarjem v sektorju električne energije. V tem zadnjem dokumentu so pojasnjena temeljna načela, ki se uporabljajo pri izplačilih delničarju, razpršenost in dobičkonosnost v primerih nekaterih podjetij iz navedenega sektorja: od 60 do 80 % dobička v Združenih državah, 40 % za družbi National Power in Power Gen, 78 % za družbo Union Fenosa in 30 % za družbo Endesa, ki je španski državi zagotovila donos 28 % za obdobje od 1991 do 1996, ob upoštevanju dividend in ocenitve cene delnice. |
| --- | --- |

(107)

Nazadnje drugi dokumenti, ki jih je predložila Francija, vključujejo spremni dopis finančnega direktorata družbe EDF upravi senata z dne 15. septembra 1997. Dopisu družbe EDF so bili priloženi preglednica z izračunom učinkov člena 4 osnutka zakona in učinkov na bilanco, izvod preiskave z dne 27. julija 1993 v zvezi s koncesijami za distribucijo električne energije in notranje obvestilo družbe EDF z dne 27. julija 1996, v katerem je predstavila razmišljanja o tujih izkušnjah z izplačilom delničarjem v sektorju električne energije. V tem zadnjem dokumentu so pojasnjena temeljna načela, ki se uporabljajo pri izplačilih delničarju, razpršenost in dobičkonosnost v primerih nekaterih podjetij iz navedenega sektorja: od 60 do 80 % dobička v Združenih državah, 40 % za družbi National Power in Power Gen, 78 % za družbo Union Fenosa in 30 % za družbo Endesa, ki je španski državi zagotovila donos 28 % za obdobje od 1991 do 1996, ob upoštevanju dividend in ocenitve cene delnice.

| (108) | Čeprav je družba EDF senatu v dopisu z dne 15. septembra 1997 predložila še dva druga dokumenta, niso bili analizirani niti v poročilu senata povzeti načela, izračuni in njihova uporaba za izplačilo družbe EDF delničarju, predstavljeni v obvestilu z dne 27. julija 1996. Nasprotno, v poročilu senata je tako kot v poročilu nacionalne skupščine pojasnjeno, da je bilo izvedeno predvideno znižanje izplačila, ki ga je družba EDF dolgovala državi za dodelitve države delničarke v kapital: „da bi se upoštevalo povečanje kapitalskih injekcij v skladu z namenom navedenega člena“. |
| --- | --- |

(108)

Čeprav je družba EDF senatu v dopisu z dne 15. septembra 1997 predložila še dva druga dokumenta, niso bili analizirani niti v poročilu senata povzeti načela, izračuni in njihova uporaba za izplačilo družbe EDF delničarju, predstavljeni v obvestilu z dne 27. julija 1996. Nasprotno, v poročilu senata je tako kot v poročilu nacionalne skupščine pojasnjeno, da je bilo izvedeno predvideno znižanje izplačila, ki ga je družba EDF dolgovala državi za dodelitve države delničarke v kapital: „da bi se upoštevalo povečanje kapitalskih injekcij v skladu z namenom navedenega člena“.

9.   PRESOJA UKREPOV: OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

PRESOJA UKREPOV: OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

| (109) | Člen 107(1) PDEU določa: „Razen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.“ Uporaba kumulativnih pogojev za oprostitev davka s strani Francije družbi EDF je preučena v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(109)

Člen 107(1) PDEU določa: „Razen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.“ Uporaba kumulativnih pogojev za oprostitev davka s strani Francije družbi EDF je preučena v nadaljevanju.

9.1   SELEKTIVNA PREDNOST PODJETJA

| (110) | Ker je bila družba z zakonom št. 97-1026 določena za lastnico omrežja RAG, za katero ji je bila podeljena koncesija, je treba preveriti, ali ta zakon ne vključuje prenosa lastništva omrežja RAG. |
| --- | --- |

(110)

Ker je bila družba z zakonom št. 97-1026 določena za lastnico omrežja RAG, za katero ji je bila podeljena koncesija, je treba preveriti, ali ta zakon ne vključuje prenosa lastništva omrežja RAG.

| (111) | Po informacijah, ki so jih predložili francoski organi, je družbo EDF mogoče razumno šteti za lastnico omrežja RAG pred začetkom veljavnosti navedenega zakona: Ta ugotovitev temelji na naslednjih dejavnikih: značilnostih različnih vrst koncesijskih pogodb v francoskem pravu, posebnih značilnostih prvotne koncesije družbi EDF, ki ni zajemala natančne klavzule o retrocesiji, postopku nakupa zadevnih sredstev, za katera je morala družba EDF plačati dajatev, podobno odškodnini za razlastitev, ter pogojih financiranja vzdrževanja in razvoja omrežja RAG na stroške družbe EDF. Zato se „pojasnitev“ glede lastništva omrežja RAG, navedena v zakonu št. 97-1026, samo po sebi ne zdi gospodarska prednost za družbo EDF. |
| --- | --- |

(111)

Po informacijah, ki so jih predložili francoski organi, je družbo EDF mogoče razumno šteti za lastnico omrežja RAG pred začetkom veljavnosti navedenega zakona: Ta ugotovitev temelji na naslednjih dejavnikih: značilnostih različnih vrst koncesijskih pogodb v francoskem pravu, posebnih značilnostih prvotne koncesije družbi EDF, ki ni zajemala natančne klavzule o retrocesiji, postopku nakupa zadevnih sredstev, za katera je morala družba EDF plačati dajatev, podobno odškodnini za razlastitev, ter pogojih financiranja vzdrževanja in razvoja omrežja RAG na stroške družbe EDF. Zato se „pojasnitev“ glede lastništva omrežja RAG, navedena v zakonu št. 97-1026, samo po sebi ne zdi gospodarska prednost za družbo EDF.

| (112) | Zato je treba preučiti, ali so bile z zakonom št. 97-1026 upoštevane vse davčne posledice pojasnila v njem glede lastništva omrežja RAG in ali družba EDF ne bi imela gospodarske prednosti davčne narave, če tega lastništva ne bi bilo. |
| --- | --- |

(112)

Zato je treba preučiti, ali so bile z zakonom št. 97-1026 upoštevane vse davčne posledice pojasnila v njem glede lastništva omrežja RAG in ali družba EDF ne bi imela gospodarske prednosti davčne narave, če tega lastništva ne bi bilo.

9.1.1   Neodtegnitev davka, ki ga je morala plačati družba EDF, na prvi pogled pomeni selektivno prednost.

Neodtegnitev davka, ki ga je morala plačati družba EDF, na prvi pogled pomeni selektivno prednost.

| (113) | Družba EDF je v obdobju od 1987 do 1996 ustvarila rezervacije z oprostitvijo davka za prenovo omrežja RAG, katere nezakonitost je poudarilo francosko računsko sodišče. Ker je družba EDF v skladu s členom 4 zakona št. 97-1026 lastnica omrežja RAG, so navedene rezervacije postale brezpredmetne in jih je bilo zato treba prerazvrstiti v druge bilančne postavke. |
| --- | --- |

(113)

Družba EDF je v obdobju od 1987 do 1996 ustvarila rezervacije z oprostitvijo davka za prenovo omrežja RAG, katere nezakonitost je poudarilo francosko računsko sodišče. Ker je družba EDF v skladu s členom 4 zakona št. 97-1026 lastnica omrežja RAG, so navedene rezervacije postale brezpredmetne in jih je bilo zato treba prerazvrstiti v druge bilančne postavke.

| (114) | Dopis ministra za gospodarstvo, v katerem so navedene ugotovljene davčne posledice prestrukturiranja bilance družbe EDF, kaže, da so francoski organi neuporabljene rezervacije za prenovo omrežja RAG obdavčili z davkom od dohodkov pravnih oseb po stopnji 41,66 %, ki je veljala leta 1997. |
| --- | --- |

(114)

Dopis ministra za gospodarstvo, v katerem so navedene ugotovljene davčne posledice prestrukturiranja bilance družbe EDF, kaže, da so francoski organi neuporabljene rezervacije za prenovo omrežja RAG obdavčili z davkom od dohodkov pravnih oseb po stopnji 41,66 %, ki je veljala leta 1997.

| (115) | Nasprotno pa je bil del teh rezervacij, ki ustreza transakcijam že izvedene prenove, imenovan tudi dajatve koncedentu, že prerazvrščen v kapitalske injekcije v višini 14,119 milijarde FRF. Ta prerazvrstitev rezervacij ni bila obdavčena z davkom od dohodkov pravnih oseb. Davčni urad priznava nezakonitost te transakcije, kot izhaja iz obvestila generalnega davčnega urada z dne 9. aprila 2002, poslanega Komisiji in povzetega v uvodni izjavi 35. |
| --- | --- |

(115)

Nasprotno pa je bil del teh rezervacij, ki ustreza transakcijam že izvedene prenove, imenovan tudi dajatve koncedentu, že prerazvrščen v kapitalske injekcije v višini 14,119 milijarde FRF. Ta prerazvrstitev rezervacij ni bila obdavčena z davkom od dohodkov pravnih oseb. Davčni urad priznava nezakonitost te transakcije, kot izhaja iz obvestila generalnega davčnega urada z dne 9. aprila 2002, poslanega Komisiji in povzetega v uvodni izjavi 35.

| (116) | Po mnenju nacionalnega računovodskega sveta je treba popravke napak knjižiti v izidu poslovnega leta, v katerem so ugotovljene. Če pa bi bile po drugi strani neuporabljene rezervacije, ustvarjene z oprostitvijo davka v znesku 38,5 milijarde FRF, leta 1997 obdavčene z davkom od dohodkov pravnih oseb po stopnji 41,66 %, ni objektivnega razloga, da ne bi bil po isti stopnji obdavčen še drugi del rezervacij, ustvarjenih z oprostitvijo davka. |
| --- | --- |

(116)

Po mnenju nacionalnega računovodskega sveta je treba popravke napak knjižiti v izidu poslovnega leta, v katerem so ugotovljene. Če pa bi bile po drugi strani neuporabljene rezervacije, ustvarjene z oprostitvijo davka v znesku 38,5 milijarde FRF, leta 1997 obdavčene z davkom od dohodkov pravnih oseb po stopnji 41,66 %, ni objektivnega razloga, da ne bi bil po isti stopnji obdavčen še drugi del rezervacij, ustvarjenih z oprostitvijo davka.

| (117) | Dajatve koncedentu bi morale biti obdavčene hkrati z drugimi računovodskimi rezervacijami, ustvarjenimi z oprostitvijo davka, in po isti stopnji kot te rezervacije. To pomeni, da bi bilo treba 14,119 milijarde FRF dajatev koncedentu prišteti 38,5 milijarde FRF neuporabljenih rezervacij, da bi bile obdavčene po stopnji 41,66 %, uporabljeni ob prestrukturiranju bilance družbe EDF. Družba EDF je s tem ko ni plačala celotnega davka od dohodkov pravnih oseb ob prestrukturiranju svoje bilance, prihranila 5 882 849 762 FRF dolgovanega davka. |
| --- | --- |

(117)

Dajatve koncedentu bi morale biti obdavčene hkrati z drugimi računovodskimi rezervacijami, ustvarjenimi z oprostitvijo davka, in po isti stopnji kot te rezervacije. To pomeni, da bi bilo treba 14,119 milijarde FRF dajatev koncedentu prišteti 38,5 milijarde FRF neuporabljenih rezervacij, da bi bile obdavčene po stopnji 41,66 %, uporabljeni ob prestrukturiranju bilance družbe EDF. Družba EDF je s tem ko ni plačala celotnega davka od dohodkov pravnih oseb ob prestrukturiranju svoje bilance, prihranila 5 882 849 762 FRF dolgovanega davka.

| (118) | Navedeni davčni ukrep je učinkoval tako, da je družbi EDF leta 1997 omogočil prednost, ker je bil znesek 5,88 milijarde FRF oproščenega davka, zajet v znesku 14,119 milijarde FRF, vpisan v bilanco družbe EDF kot dajatve koncedentu, ki jih je država ob izvajanju zakona št. 97-1026 z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 1997 prerazvrstila. Davčne posledice navedenega zakona so predstavljene v dopisu ministra za gospodarstvo, z učinkom od istega datuma 1. januarja 1997. |
| --- | --- |

(118)

Navedeni davčni ukrep je učinkoval tako, da je družbi EDF leta 1997 omogočil prednost, ker je bil znesek 5,88 milijarde FRF oproščenega davka, zajet v znesku 14,119 milijarde FRF, vpisan v bilanco družbe EDF kot dajatve koncedentu, ki jih je država ob izvajanju zakona št. 97-1026 z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 1997 prerazvrstila. Davčne posledice navedenega zakona so predstavljene v dopisu ministra za gospodarstvo, z učinkom od istega datuma 1. januarja 1997.

| (119) | Francoski organi zatrjujejo, da družba EDF v obdobju od 1987 do 1996 zaradi prenosov davčnih izgub ni mogla plačevati davka od dohodkov pravnih oseb, tudi če ne bi bilo dodelitev v rezervacije za prenovo omrežja RAG. Ta trditev se ne more upoštevati. Davčna olajšava izhaja iz leta 1997 in ne iz predhodnih let. Poleg tega so nezakonite dodelitve v rezervacije delno povzročile prenose davčnih izgub. Prenosi davčnih izgub naj bi bili v obdobju od 1987 do 1996 postopoma odpravljeni, tako da naj bi bil leta 1997 znesek davka, ki bi ga morala plačati družba EDF, znatno višji od prejšnjega, tudi če se ne upošteva neplačilo davka zaradi prerazvrstitve dajatev koncedentu. |
| --- | --- |

(119)

Francoski organi zatrjujejo, da družba EDF v obdobju od 1987 do 1996 zaradi prenosov davčnih izgub ni mogla plačevati davka od dohodkov pravnih oseb, tudi če ne bi bilo dodelitev v rezervacije za prenovo omrežja RAG. Ta trditev se ne more upoštevati. Davčna olajšava izhaja iz leta 1997 in ne iz predhodnih let. Poleg tega so nezakonite dodelitve v rezervacije delno povzročile prenose davčnih izgub. Prenosi davčnih izgub naj bi bili v obdobju od 1987 do 1996 postopoma odpravljeni, tako da naj bi bil leta 1997 znesek davka, ki bi ga morala plačati družba EDF, znatno višji od prejšnjega, tudi če se ne upošteva neplačilo davka zaradi prerazvrstitve dajatev koncedentu.

| (120) | Francoski organi poleg tega menijo, da bi bilo treba za ustvarjene rezervacije za prenovo omrežja RAG – tudi če bi se te rezervacije izkazale za prednost – šteti, da so izničene zaradi povečanja davka od dohodkov pravnih oseb, plačanega leta 1997. Vendar francoski organi v obvestilu z dne 9. aprila 2002, povzetem v uvodni izjavi 35, sami navajajo, da so bile dajatve koncedentu prerazvrščene v kapitalske injekcije brez obdavčitve z davkom od dohodkov pravnih oseb, neuporabljene rezervacije za prenovo pa naj bi bile obdavčene po običajnem postopku. Davek, ki ga je družba EDF plačala leta 1997, je torej nižji od običajno dolgovanega davka. |
| --- | --- |

(120)

Francoski organi poleg tega menijo, da bi bilo treba za ustvarjene rezervacije za prenovo omrežja RAG – tudi če bi se te rezervacije izkazale za prednost – šteti, da so izničene zaradi povečanja davka od dohodkov pravnih oseb, plačanega leta 1997. Vendar francoski organi v obvestilu z dne 9. aprila 2002, povzetem v uvodni izjavi 35, sami navajajo, da so bile dajatve koncedentu prerazvrščene v kapitalske injekcije brez obdavčitve z davkom od dohodkov pravnih oseb, neuporabljene rezervacije za prenovo pa naj bi bile obdavčene po običajnem postopku. Davek, ki ga je družba EDF plačala leta 1997, je torej nižji od običajno dolgovanega davka.

| (121) | Francoski organi menijo tudi, da je družba EDF med letoma 1987 in 1996 državi v celoti plačala znesek, ki naj bi bil višji od davka od dohodkov pravnih oseb, ki bi ga plačala družba komercialnega prava, ki ne bi ustvarila rezervacij za prenovo omrežja RAG in ki bi svojemu delničarju po odtegnitvi davka nakazala dividendo v višini 37,5 % čistega poslovnega izida. Poleg tega naj bi bilo treba pri prestrukturiranju bilance družbe EDF uporabiti stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb iz leta 1996 in ne iz leta 1997. |
| --- | --- |

(121)

Francoski organi menijo tudi, da je družba EDF med letoma 1987 in 1996 državi v celoti plačala znesek, ki naj bi bil višji od davka od dohodkov pravnih oseb, ki bi ga plačala družba komercialnega prava, ki ne bi ustvarila rezervacij za prenovo omrežja RAG in ki bi svojemu delničarju po odtegnitvi davka nakazala dividendo v višini 37,5 % čistega poslovnega izida. Poleg tega naj bi bilo treba pri prestrukturiranju bilance družbe EDF uporabiti stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb iz leta 1996 in ne iz leta 1997.

| (122) | Kot je bilo po eni strani navedeno v uvodnih izjavah od 32 in 116, nacionalni računovodski svet meni, da je treba računovodske napake popraviti v obračunskem letu, v katerem so bile ugotovljene. Ker so rezervacije za prenovo omrežja RAG po sprejetju zakona št. 97-1026 z dne 10. novembra 1997 postale brezpredmetne, jih je bilo treba vsekakor prerazvrstiti v obračunskem obdobju 1997 in torej obdavčiti po stopnjah davka od dohodkov pravnih oseb, ki so veljale v tem obdobju. Po drugi strani so sami francoski organi uporabili stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb iz leta 1997 za obdavčeni del rezervacij, kot je navedeno v uvodni izjavi 34. |
| --- | --- |

(122)

Kot je bilo po eni strani navedeno v uvodnih izjavah od 32 in 116, nacionalni računovodski svet meni, da je treba računovodske napake popraviti v obračunskem letu, v katerem so bile ugotovljene. Ker so rezervacije za prenovo omrežja RAG po sprejetju zakona št. 97-1026 z dne 10. novembra 1997 postale brezpredmetne, jih je bilo treba vsekakor prerazvrstiti v obračunskem obdobju 1997 in torej obdavčiti po stopnjah davka od dohodkov pravnih oseb, ki so veljale v tem obdobju. Po drugi strani so sami francoski organi uporabili stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb iz leta 1997 za obdavčeni del rezervacij, kot je navedeno v uvodni izjavi 34.

| (123) | To, da družba EDF leta 1997 ni plačala 5 882 849 762 FRF davka od dohodkov pravnih oseb, za to podjetje pomeni gospodarsko prednost. Družba EDF je lahko ta znesek uporabila za okrepitev lastnih sredstev brez uporabe zunanjih finančnih virov. Če je bil dolgovani davek dejansko plačan in so se lastna sredstva povečala s prilivi na podlagi poslovnih izidov podjetja, bi to moralo znižati svoje stroške, povečati prihodke ali opustiti stroške naložb. S tem ko je imela družba EDF na voljo zneske, ki bi jih morala plačati francoski državi kot davek od dohodkov pravnih oseb, je bila upravičenka ukrepa, ki se je uporabljal samo zanjo in ji omogočal prednost glede na francoska podjetja v podobnem položaju, ki so morala plačevati davek od dohodkov pravnih oseb na prerazvrstitve nedolgovanih rezervacij v skladu s členom 38-2 splošnega davčnega zakonika, ki je veljal leta 1997, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 35. |
| --- | --- |

(123)

To, da družba EDF leta 1997 ni plačala 5 882 849 762 FRF davka od dohodkov pravnih oseb, za to podjetje pomeni gospodarsko prednost. Družba EDF je lahko ta znesek uporabila za okrepitev lastnih sredstev brez uporabe zunanjih finančnih virov. Če je bil dolgovani davek dejansko plačan in so se lastna sredstva povečala s prilivi na podlagi poslovnih izidov podjetja, bi to moralo znižati svoje stroške, povečati prihodke ali opustiti stroške naložb. S tem ko je imela družba EDF na voljo zneske, ki bi jih morala plačati francoski državi kot davek od dohodkov pravnih oseb, je bila upravičenka ukrepa, ki se je uporabljal samo zanjo in ji omogočal prednost glede na francoska podjetja v podobnem položaju, ki so morala plačevati davek od dohodkov pravnih oseb na prerazvrstitve nedolgovanih rezervacij v skladu s členom 38-2 splošnega davčnega zakonika, ki je veljal leta 1997, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 35.

| (124) | Toda Francija se je v pripombah z dne 11. decembra 2002 sklicevala na uporabo načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Kot opozarjajo sodišča Unije, zlasti v sodbah, navedenih v uvodnih izjavah 7 in 8, v obravnavanem primeru dodatna kapitalska injekcija družbi EDF, ki ustreza dolgovanemu davku, ne bi pomenila prednosti za podjetje, ki bi to dodelitev prejelo, kar bi mu omogočilo gospodarsko prednost v smislu člena 107(1) PDEU, če je bilo ugotovljeno, da bi morebitni zasebni delničar vložil v družbo EDF enak znesek, pod enakimi pogoji in v podobnem položaju glede na merilo preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(124)

Toda Francija se je v pripombah z dne 11. decembra 2002 sklicevala na uporabo načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Kot opozarjajo sodišča Unije, zlasti v sodbah, navedenih v uvodnih izjavah 7 in 8, v obravnavanem primeru dodatna kapitalska injekcija družbi EDF, ki ustreza dolgovanemu davku, ne bi pomenila prednosti za podjetje, ki bi to dodelitev prejelo, kar bi mu omogočilo gospodarsko prednost v smislu člena 107(1) PDEU, če je bilo ugotovljeno, da bi morebitni zasebni delničar vložil v družbo EDF enak znesek, pod enakimi pogoji in v podobnem položaju glede na merilo preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

| (125) | Sodišče je v točki 99 zgoraj navedene sodbe z dne 5. junija 2012 pojasnilo, da Splošno sodišče z izpodbijano sodbo ni poseglo niti v možnost uporabe v obravnavanem primeru merila preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu niti v morebitno posledico uporabe tega merila. V nadaljevanju je torej treba preučiti možnost uporabe in uporabo navedenega načela glede na dejansko stanje v obravnavanem primeru, pri tem pa je treba upoštevati zlasti merila, ki jih je določilo Sodišče. |
| --- | --- |

(125)

Sodišče je v točki 99 zgoraj navedene sodbe z dne 5. junija 2012 pojasnilo, da Splošno sodišče z izpodbijano sodbo ni poseglo niti v možnost uporabe v obravnavanem primeru merila preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu niti v morebitno posledico uporabe tega merila. V nadaljevanju je torej treba preučiti možnost uporabe in uporabo navedenega načela glede na dejansko stanje v obravnavanem primeru, pri tem pa je treba upoštevati zlasti merila, ki jih je določilo Sodišče.

9.1.2   Možnost uporabe načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu

Možnost uporabe načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu

| (126) | Za določitev morebitne možnosti uporabe načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu je treba v okviru celovite presoje ugotoviti, ali je Francoska republika davek oprostila kot delničarka ali kot javni organ. Sodišče je v sodbi z dne 5. junija 2012 pojasnilo več dejavnikov, ki jih je treba upoštevati pri tej celoviti presoji. Ti dejavniki, ki bodo podrobneje preučeni v nadaljevanju glede na okoliščine obravnavanega primera, so:






  — | država članica mora v primeru dvoma nedvoumno in na podlagi objektivnih in preverljivih elementov dokazati, da je izvedeni ukrep sprejela kot delničarka (20); na podlagi teh dokazov mora biti jasno razvidno, da je zadevna država članica predhodno ali sočasno z dodelitvijo gospodarske prednosti z dejansko izvedenim ukrepom sprejela sklep o naložbi v podjetje pod javnim nadzorom (21), |
| --- | --- | --- |

(126)

Za določitev morebitne možnosti uporabe načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu je treba v okviru celovite presoje ugotoviti, ali je Francoska republika davek oprostila kot delničarka ali kot javni organ. Sodišče je v sodbi z dne 5. junija 2012 pojasnilo več dejavnikov, ki jih je treba upoštevati pri tej celoviti presoji. Ti dejavniki, ki bodo podrobneje preučeni v nadaljevanju glede na okoliščine obravnavanega primera, so:

—

država članica mora v primeru dvoma nedvoumno in na podlagi objektivnih in preverljivih elementov dokazati, da je izvedeni ukrep sprejela kot delničarka (20); na podlagi teh dokazov mora biti jasno razvidno, da je zadevna država članica predhodno ali sočasno z dodelitvijo gospodarske prednosti z dejansko izvedenim ukrepom sprejela sklep o naložbi v podjetje pod javnim nadzorom (21),

20

21

| — | v zvezi s tem bi bili lahko zlasti potrebni dokazi, na podlagi katerih bi bilo razvidno, da ta sklep temelji na ekonomskih ocenah, primerljivih s tistimi, ki bi jih v okoliščinah obravnavane zadeve opravil preudaren zasebni vlagatelj, ki je v zelo podobnem položaju kot država članica, preden bi izvedel navedeno naložbo, da bi lahko opredelil prihodnji donos take naložbe (22); Komisija lahko zavrne preučitev dokazov, predloženih po sprejetju sklepa o izvedbi zadevne naložbe (23), |
| --- | --- |

—

v zvezi s tem bi bili lahko zlasti potrebni dokazi, na podlagi katerih bi bilo razvidno, da ta sklep temelji na ekonomskih ocenah, primerljivih s tistimi, ki bi jih v okoliščinah obravnavane zadeve opravil preudaren zasebni vlagatelj, ki je v zelo podobnem položaju kot država članica, preden bi izvedel navedeno naložbo, da bi lahko opredelil prihodnji donos take naložbe (22); Komisija lahko zavrne preučitev dokazov, predloženih po sprejetju sklepa o izvedbi zadevne naložbe (23),

22

23

| — | v zvezi s tem so lahko upoštevni narava in predmet tega ukrepa, okvir, v katerega se uvršča, želeni cilj ter pravila, ki veljajo za ta ukrep (24), |
| --- | --- |

—

v zvezi s tem so lahko upoštevni narava in predmet tega ukrepa, okvir, v katerega se uvršča, želeni cilj ter pravila, ki veljajo za ta ukrep (24),

24

| — | v tem primeru bi torej uporaba merila zasebnega vlagatelja omogočala določiti, ali bi zasebni delničar v podobnih pogojih vložil znesek, enak dolgovanemu davku, v podjetje, ki je v primerljivem položaju z družbo EDF (25). |
| --- | --- |

—

v tem primeru bi torej uporaba merila zasebnega vlagatelja omogočala določiti, ali bi zasebni delničar v podobnih pogojih vložil znesek, enak dolgovanemu davku, v podjetje, ki je v primerljivem položaju z družbo EDF (25).

25

| (127) | Francoski organi so v pripombah z dne 11. decembra 2002, navedenih v uvodni izjavi 42, trdili, da je bilo presojeno, da je za družbo EDF učinkoviteje in bolj nevtralno neposredno dodeliti dajatve koncedentu v lastna sredstva v njihovem celotnem znesku, brez plačila davka od dohodkov pravnih oseb. Vendar v nobenem dokumentu, ki je bil predhoden ali sočasen glede na domnevno odločitev o neodtegnitvi davka in ki sta ga predložili Francija ali družba EDF v utemeljitev svojih pripomb k sklepu o razširitvi postopka, niso neposredno ali posredno navedeni domnevni sklep o naložbi, njene posledice, prednosti in slabosti ali podoben sklep o povečanju zneska kapitalskih injekcij z neodtegnitvijo davka. V dokumentih, ki so jih predložili francoski organi in so navedeni v uvodnih izjavah od 87 do 108, niso navedene in a fortiori analizirane prednosti in slabosti za državo, povezane z odločitvijo, da od dela rezervacij dajatev koncedentu, prerazvrščenih v kapital družbe EDF na podlagi zakona št. 97-1026 z dne 10. novembra 1997, ne odtegne davka od dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

(127)

Francoski organi so v pripombah z dne 11. decembra 2002, navedenih v uvodni izjavi 42, trdili, da je bilo presojeno, da je za družbo EDF učinkoviteje in bolj nevtralno neposredno dodeliti dajatve koncedentu v lastna sredstva v njihovem celotnem znesku, brez plačila davka od dohodkov pravnih oseb. Vendar v nobenem dokumentu, ki je bil predhoden ali sočasen glede na domnevno odločitev o neodtegnitvi davka in ki sta ga predložili Francija ali družba EDF v utemeljitev svojih pripomb k sklepu o razširitvi postopka, niso neposredno ali posredno navedeni domnevni sklep o naložbi, njene posledice, prednosti in slabosti ali podoben sklep o povečanju zneska kapitalskih injekcij z neodtegnitvijo davka. V dokumentih, ki so jih predložili francoski organi in so navedeni v uvodnih izjavah od 87 do 108, niso navedene in a fortiori analizirane prednosti in slabosti za državo, povezane z odločitvijo, da od dela rezervacij dajatev koncedentu, prerazvrščenih v kapital družbe EDF na podlagi zakona št. 97-1026 z dne 10. novembra 1997, ne odtegne davka od dohodkov pravnih oseb.

| (128) | Francija mora v primeru dvomov glede možnosti uporabe načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, kakršne je navedla Komisija, nedvoumno ter na podlagi objektivnih in preverljivih elementov dokazati, da je izvedeni ukrep sprejela kot delničarka. Vendar se glede na predložene dokaze zdi, da je treba za sklep o naložbi z neodtegnitvijo davka, ki ga je načeloma dolgovala družba EDF, šteti, da je bil sprejet s tihim dogovorom, brez obrazloženega pravnega akta, ki bi omogočal seznanitev s podrobno vsebino tega sklepa ali ga preveriti, seznanitev z razlogi in pravno podlago, na kateri bi temeljil, niti ni navedeno, kateri pristojni organ ga je sprejel in na kateri dan je bil sprejet. Glede na dejavnike, na katere je opozorilo Sodišče pri preverjanju možnosti uporabe načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, to je zlasti potrebo po objektivnih in preverljivih elementih, dejansko izvedenem ukrepu ali predhodnih ekonomskih ocenah, je treba neobstoj sklicevanj ali materialnih dokazov obravnavati kot prvi znak, da navedenega načela ni mogoče uporabiti. |
| --- | --- |

(128)

Francija mora v primeru dvomov glede možnosti uporabe načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, kakršne je navedla Komisija, nedvoumno ter na podlagi objektivnih in preverljivih elementov dokazati, da je izvedeni ukrep sprejela kot delničarka. Vendar se glede na predložene dokaze zdi, da je treba za sklep o naložbi z neodtegnitvijo davka, ki ga je načeloma dolgovala družba EDF, šteti, da je bil sprejet s tihim dogovorom, brez obrazloženega pravnega akta, ki bi omogočal seznanitev s podrobno vsebino tega sklepa ali ga preveriti, seznanitev z razlogi in pravno podlago, na kateri bi temeljil, niti ni navedeno, kateri pristojni organ ga je sprejel in na kateri dan je bil sprejet. Glede na dejavnike, na katere je opozorilo Sodišče pri preverjanju možnosti uporabe načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, to je zlasti potrebo po objektivnih in preverljivih elementih, dejansko izvedenem ukrepu ali predhodnih ekonomskih ocenah, je treba neobstoj sklicevanj ali materialnih dokazov obravnavati kot prvi znak, da navedenega načela ni mogoče uporabiti.

| (129) | Ker niso bili predloženi dokumenti, ki bi dokazovali domnevni sklep, je treba opisati morebitni ukrep naložbe, ki naj bi ga izvedla francoska država. Sodišče je v obravnavanem primeru menilo, da mora merilo preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu omogočati določiti, ali bi zasebni delničar v podobnih pogojih vložil 5,88 milijarde FRF v podjetje, ki je v primerljivem položaju z družbo EDF. Naložba Francije naj bi vključevala neodtegnitev navedenega zneska v zameno za dobiček, ki je večji od prvotno uporabljenih sredstev. Analizo je torej treba opraviti glede na znesek dolgovanega davka od dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

(129)

Ker niso bili predloženi dokumenti, ki bi dokazovali domnevni sklep, je treba opisati morebitni ukrep naložbe, ki naj bi ga izvedla francoska država. Sodišče je v obravnavanem primeru menilo, da mora merilo preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu omogočati določiti, ali bi zasebni delničar v podobnih pogojih vložil 5,88 milijarde FRF v podjetje, ki je v primerljivem položaju z družbo EDF. Naložba Francije naj bi vključevala neodtegnitev navedenega zneska v zameno za dobiček, ki je večji od prvotno uporabljenih sredstev. Analizo je torej treba opraviti glede na znesek dolgovanega davka od dohodkov pravnih oseb.

| (130) | V zvezi s tem neobstoj posebnih študij, sklicevanj ali analiz dobičkonosnosti naložbe v znesku oproščenega davka otežuje ugotavljanje učinkov naložbe, zatrjevane v informacijah, ki sta jih predložili Francija ali družba EDF. Ta težava ni nerešljiva, če se – za potrebe analize večine upoštevnih dejavnikov, da bi se preverili možnost uporabe in uporaba načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu – šteje, da je povečan vložek v kapital družbe EDF v znesku neodtegnjenega davka pomenil donos na dajatve, povezane z vsemi dotacijami. Če so torej dodelitve zagotovile donos po določeni stopnji, je bilo treba to stopnjo uporabiti in je bila dejansko uporabljena za znesek neodtegnjenega davka. Če pa se šteje, da gre za postranski ali dodatni učinek, na podlagi informacij, ki sta jih predložili Francija ali EDF, na prvi pogled ni razviden učinek, da se je znesek dodelitev povečal za ustrezni znesek neodtegnjenega davka. |
| --- | --- |

(130)

V zvezi s tem neobstoj posebnih študij, sklicevanj ali analiz dobičkonosnosti naložbe v znesku oproščenega davka otežuje ugotavljanje učinkov naložbe, zatrjevane v informacijah, ki sta jih predložili Francija ali družba EDF. Ta težava ni nerešljiva, če se – za potrebe analize večine upoštevnih dejavnikov, da bi se preverili možnost uporabe in uporaba načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu – šteje, da je povečan vložek v kapital družbe EDF v znesku neodtegnjenega davka pomenil donos na dajatve, povezane z vsemi dotacijami. Če so torej dodelitve zagotovile donos po določeni stopnji, je bilo treba to stopnjo uporabiti in je bila dejansko uporabljena za znesek neodtegnjenega davka. Če pa se šteje, da gre za postranski ali dodatni učinek, na podlagi informacij, ki sta jih predložili Francija ali EDF, na prvi pogled ni razviden učinek, da se je znesek dodelitev povečal za ustrezni znesek neodtegnjenega davka.

| (131) | Neodtegnitev davka je učinkovala tako, da se je povečala kapitalska injekcija družbe EDF, s čimer so se povečala njena lastna sredstva za dodatnih 5,88 milijarde FRF, v skupnem znesku 14,119 milijarde FRF prerazvrščenih rezervacij. Te rezervacije, ki niso ustrezale predhodnemu prilivu svežih sredstev države delničarke, so bile prerazvrščene v kapitalske injekcije, tako da so prešle v postavko, ki ustreza vrhu bilance družbe EDF, med drugimi vrstami lastnih sredstev (kapital, dodelitve itd., preglednica 2). Lastna sredstva družbe EDF, ki bi morala leta 1997 znašati 79,8 milijarde FRF, bi brez oprostitve davka v skladu s tedaj preučenimi dokumenti (uvodna izjava 100, preglednica 2) znašala 72,1 milijarde FRF. Državne kapitalske injekcije v družbo EDF bi bile 44,8 milijarde FRF namesto 50,7 milijarde FRF. |
| --- | --- |

(131)

Neodtegnitev davka je učinkovala tako, da se je povečala kapitalska injekcija družbe EDF, s čimer so se povečala njena lastna sredstva za dodatnih 5,88 milijarde FRF, v skupnem znesku 14,119 milijarde FRF prerazvrščenih rezervacij. Te rezervacije, ki niso ustrezale predhodnemu prilivu svežih sredstev države delničarke, so bile prerazvrščene v kapitalske injekcije, tako da so prešle v postavko, ki ustreza vrhu bilance družbe EDF, med drugimi vrstami lastnih sredstev (kapital, dodelitve itd., preglednica 2). Lastna sredstva družbe EDF, ki bi morala leta 1997 znašati 79,8 milijarde FRF, bi brez oprostitve davka v skladu s tedaj preučenimi dokumenti (uvodna izjava 100, preglednica 2) znašala 72,1 milijarde FRF. Državne kapitalske injekcije v družbo EDF bi bile 44,8 milijarde FRF namesto 50,7 milijarde FRF.

Domnevni sklep o naložbi: elementi analize

Domnevni sklep o naložbi: elementi analize

| (132) | Prvič, kot poudarjajo francoski organi, se je s prištetjem zneska neplačanega davka povečala osnova od dodelitev in je bil donos na to osnovo določen po stalni obrestni meri (3 %), zato naj bi se absolutna vrednost donosa za državo povečala z oprostitvijo ali neodtegnitvijo davka (uvodna izjava 83). Vendar se donos za državo s povečanjem kapitalske injekcije, ki je ustrezala oprostitvi davka, ni sorazmerno povečal. V zvezi s tem ni sporno, da je donos na dodelitve države v kapital družbe EDF določen od uredbe št. 56-1360 z dne 30. decembra 1956 (uvodni izjavi 18 in 103). Donosi, ki so sicer različni, so bili tako določeni v podjemnih pogodbah, ki so bile sklenjene pred pogodbo, veljavno za obdobje od 1997 do 2000, in po njej, kot je razvidno iz uvodnih izjav 93 in 102. Načelo donosa je obstajalo pred domnevnim sklepom in se je ohranilo tudi po njenem sprejetju. |
| --- | --- |

(132)

Prvič, kot poudarjajo francoski organi, se je s prištetjem zneska neplačanega davka povečala osnova od dodelitev in je bil donos na to osnovo določen po stalni obrestni meri (3 %), zato naj bi se absolutna vrednost donosa za državo povečala z oprostitvijo ali neodtegnitvijo davka (uvodna izjava 83). Vendar se donos za državo s povečanjem kapitalske injekcije, ki je ustrezala oprostitvi davka, ni sorazmerno povečal. V zvezi s tem ni sporno, da je donos na dodelitve države v kapital družbe EDF določen od uredbe št. 56-1360 z dne 30. decembra 1956 (uvodni izjavi 18 in 103). Donosi, ki so sicer različni, so bili tako določeni v podjemnih pogodbah, ki so bile sklenjene pred pogodbo, veljavno za obdobje od 1997 do 2000, in po njej, kot je razvidno iz uvodnih izjav 93 in 102. Načelo donosa je obstajalo pred domnevnim sklepom in se je ohranilo tudi po njenem sprejetju.

| (133) | Poleg tega je iz preučitve dejstev razvidno, da je lahko zadevna oprostitev davka učinkovala tako, da se je donosnost naložbe države zmanjšala. Glede na poročilo, ki ga je pripravila nacionalna skupščina septembra 1997, je nedvoumno, da se je s povečanjem skupnega zneska dodelitve zmanjšal donos nanjo, da se „za družbo EDF“ ne bi „povečala dajatev“ (uvodna izjava 103). Poročilo senata podkrepi to zmanjšanje, ki so ga želeli javni organi (uvodna izjava 108). |
| --- | --- |

(133)

Poleg tega je iz preučitve dejstev razvidno, da je lahko zadevna oprostitev davka učinkovala tako, da se je donosnost naložbe države zmanjšala. Glede na poročilo, ki ga je pripravila nacionalna skupščina septembra 1997, je nedvoumno, da se je s povečanjem skupnega zneska dodelitve zmanjšal donos nanjo, da se „za družbo EDF“ ne bi „povečala dajatev“ (uvodna izjava 103). Poročilo senata podkrepi to zmanjšanje, ki so ga želeli javni organi (uvodna izjava 108).

povečala dajatev

| (134) | Družba EDF je med letoma 1991 in 1996 državi zagotovila večji donos na nižjo osnovo od kapitalskih injekcij v primerjavi z donosom na višjo osnovo, načrtovanim za obdobje od 1997 do 2000. Povprečen letni donos v absolutni vrednosti 3,41 milijarde FRF za obdobje od 1991 do 1996, ko so dodelitve znašale 36,6 milijarde FRF, je bil vsekakor večji od donosa 2,35 milijarde FRF, ki je bil določen za osnovo, povečano na 50,7 milijarde FRF v obdobju od 1997 do 2000 (uvodne izjave 92 in od 102 do 103, preglednica 3). Iz navedenega izhaja, da je bilo mogoče dodatni dobiček, ki je izhajal iz povečanja zneska kapitalske injekcije v višini 5,88 milijarde FRF in ki ga je država delničarka pričakovala za obdobje od 1997 do 2000, obravnavati kot negativen glede na obdobje od 1991 do 1996. |
| --- | --- |

(134)

Družba EDF je med letoma 1991 in 1996 državi zagotovila večji donos na nižjo osnovo od kapitalskih injekcij v primerjavi z donosom na višjo osnovo, načrtovanim za obdobje od 1997 do 2000. Povprečen letni donos v absolutni vrednosti 3,41 milijarde FRF za obdobje od 1991 do 1996, ko so dodelitve znašale 36,6 milijarde FRF, je bil vsekakor večji od donosa 2,35 milijarde FRF, ki je bil določen za osnovo, povečano na 50,7 milijarde FRF v obdobju od 1997 do 2000 (uvodne izjave 92 in od 102 do 103, preglednica 3). Iz navedenega izhaja, da je bilo mogoče dodatni dobiček, ki je izhajal iz povečanja zneska kapitalske injekcije v višini 5,88 milijarde FRF in ki ga je država delničarka pričakovala za obdobje od 1997 do 2000, obravnavati kot negativen glede na obdobje od 1991 do 1996.

| (135) | Francoski organi so namreč storili tako, da se je absolutno in relativno izplačilo francoski državi na podlagi kapitalske injekcije po absolutni in relativni vrednosti zmanjševalo za toliko, za kolikor se je povečevala osnova od dodelitve, kot je nedvomno razvidno iz poročil, ki sta jih predložila nacionalna skupščina in senat. Glede na navedeno se odločitev o oprostitvi davka ne zdi kot sestavni del naložbe, saj je bil s povečanjem zneska celotne dodelitve donos manjši kot donos na dodelitev pred zakonom št. 97-1026. |
| --- | --- |

(135)

Francoski organi so namreč storili tako, da se je absolutno in relativno izplačilo francoski državi na podlagi kapitalske injekcije po absolutni in relativni vrednosti zmanjševalo za toliko, za kolikor se je povečevala osnova od dodelitve, kot je nedvomno razvidno iz poročil, ki sta jih predložila nacionalna skupščina in senat. Glede na navedeno se odločitev o oprostitvi davka ne zdi kot sestavni del naložbe, saj je bil s povečanjem zneska celotne dodelitve donos manjši kot donos na dodelitev pred zakonom št. 97-1026.

| (136) | Drugič, preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi uporabil navedenega načina za predvidevanje in določanje donosa na povečanje kapitalskih injekcij. |
| --- | --- |

(136)

Drugič, preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi uporabil navedenega načina za predvidevanje in določanje donosa na povečanje kapitalskih injekcij.

| (137) | Kot je namreč razvidno iz sklicevanj v dopisih resornih ministrov in parlamentarnih poročilih, navedenih v uvodnih izjavah 97, 103 in 106, so francoski organi leta 1997 pri preučitvi donosa za francosko državo po prestrukturiranju bilance družbe EDF upoštevali donos na kapitalske injekcije, pripadajoč državi kot delničarki v strogem pomenu, in hkrati pričakovani znesek davka, ki naj bi ga država odtegovala od leta 1997 po več letih prenosov davčnih izgub in ki ga je bilo treba plačevati državi, ki je ob odtegnitvi davka delovala kot javni organ. Od donosa na dodelitve pa je bilo mogoče, kot je prikazano v uvodni izjavi 93, z odstopanjem od splošnega prava odbiti davek od dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

(137)

Kot je namreč razvidno iz sklicevanj v dopisih resornih ministrov in parlamentarnih poročilih, navedenih v uvodnih izjavah 97, 103 in 106, so francoski organi leta 1997 pri preučitvi donosa za francosko državo po prestrukturiranju bilance družbe EDF upoštevali donos na kapitalske injekcije, pripadajoč državi kot delničarki v strogem pomenu, in hkrati pričakovani znesek davka, ki naj bi ga država odtegovala od leta 1997 po več letih prenosov davčnih izgub in ki ga je bilo treba plačevati državi, ki je ob odtegnitvi davka delovala kot javni organ. Od donosa na dodelitve pa je bilo mogoče, kot je prikazano v uvodni izjavi 93, z odstopanjem od splošnega prava odbiti davek od dohodkov pravnih oseb.

| (138) | Ideja, ki so jo preučili in potrdili francoski organi leta 1997 je bila torej ta, da se družbi EDF naloži skupna dajatev, in sicer tako, da se davek in izplačilo delničarju seštejeta. Znesek skupnega davka, ki je bil odtegnjen družbi EDF, tudi če se izvzame sporna oprostitev, izhajajoča iz davčnih pristojnosti, in izplačilo državi kot delničarki se v dokumentih, ki so jih predložili francoski organi, prepletata. Vendar ti dokumenti po njihovih navedbah dokazujejo obstoj sklepa o naložbi. Nasprotno, stalno upoštevanje plačila davkov, ki jih je dolgovala družba EDF državi kot pobiralki davkov, vključno s plačilom in potrditvijo davka, ki se pred zakonom št. 97-1026 ni odtegoval, pri preučitvi in določanju donosa za državo delničarko kaže na to, da je država sporno oprostitev davka odobrila kot javni organ in ne kot vlagatelj. |
| --- | --- |

(138)

Ideja, ki so jo preučili in potrdili francoski organi leta 1997 je bila torej ta, da se družbi EDF naloži skupna dajatev, in sicer tako, da se davek in izplačilo delničarju seštejeta. Znesek skupnega davka, ki je bil odtegnjen družbi EDF, tudi če se izvzame sporna oprostitev, izhajajoča iz davčnih pristojnosti, in izplačilo državi kot delničarki se v dokumentih, ki so jih predložili francoski organi, prepletata. Vendar ti dokumenti po njihovih navedbah dokazujejo obstoj sklepa o naložbi. Nasprotno, stalno upoštevanje plačila davkov, ki jih je dolgovala družba EDF državi kot pobiralki davkov, vključno s plačilom in potrditvijo davka, ki se pred zakonom št. 97-1026 ni odtegoval, pri preučitvi in določanju donosa za državo delničarko kaže na to, da je država sporno oprostitev davka odobrila kot javni organ in ne kot vlagatelj.

| (139) | To navedbo poleg tega podpira narava ciljev, ki jih je leta 1997 določila država za družbo EDF ob upoštevanju prizadevanj in ciljev javnega organa in ne delničarja. Ta prizadevanja so očitna pri določitvi cen družbe EDF, kakor je bila dogovorjena v podjemni pogodbi za obdobje od 1997 do 2000 in od katere je bil odvisen donos za državo delničarko. Država je namreč od družbe EDF zahtevala, naj prispeva h krepitvi konkurenčnosti francoske industrije in kupne moči francoskih gospodinjstev. Ta prizadevanja niso samo tuja prizadevanjem preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, temveč so tudi v nasprotju s finančnimi interesi tega predpostavljenega vlagatelja. Enako velja za cilj, ki je bil določen za družbo EDF v podjemni pogodbi za obdobje od 1997 do 2000, da začne izvajati velikopotezno politiko podpore gospodarski dejavnosti in zaposlovanju, tako da pomaga lokalnim skupnostim (uvodni izjavi 89 in 95). |
| --- | --- |

(139)

To navedbo poleg tega podpira narava ciljev, ki jih je leta 1997 določila država za družbo EDF ob upoštevanju prizadevanj in ciljev javnega organa in ne delničarja. Ta prizadevanja so očitna pri določitvi cen družbe EDF, kakor je bila dogovorjena v podjemni pogodbi za obdobje od 1997 do 2000 in od katere je bil odvisen donos za državo delničarko. Država je namreč od družbe EDF zahtevala, naj prispeva h krepitvi konkurenčnosti francoske industrije in kupne moči francoskih gospodinjstev. Ta prizadevanja niso samo tuja prizadevanjem preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, temveč so tudi v nasprotju s finančnimi interesi tega predpostavljenega vlagatelja. Enako velja za cilj, ki je bil določen za družbo EDF v podjemni pogodbi za obdobje od 1997 do 2000, da začne izvajati velikopotezno politiko podpore gospodarski dejavnosti in zaposlovanju, tako da pomaga lokalnim skupnostim (uvodni izjavi 89 in 95).

Ekonomske ocene za določitev donosnosti domnevne naložbe

Ekonomske ocene za določitev donosnosti domnevne naložbe

| (140) | Podjemna pogodba med državo in družbo EDF, podpisana 8. aprila 1997, je zajemala predhodne ocene finančnega scenarija, v katere so bile vključene napovedi glede donosnosti naložbe v kapitalskih injekcijah družbe EDF za državo delničarko (uvodna izjava 92). Ti dokumenti in analize, ki so jih izpostavili francoski organi, se nanašajo na pričakovane učinke prerazvrstitve vseh obdavčenih in neobdavčenih rezervacij, ki jih je ustvarila družba EDF in ki so lahko izhajale iz izvajanja zakona št. 97-1026 ali ne. Edina sistematična ocena, ki so jo predložili francoski organi in je zajeta v obvestilu družbe EDF z dne 18. februarja 1997 (uvodna izjava 92), je splošna in omejena na zakonsko določen donos, ki se uporablja za kapitalske injekcije, vključno s tistimi pred prestrukturiranjem bilance družbe EDF, brez vključitve na primer donosa na kapital, če ne bi bilo dodelitev, ali donosa na lastna sredstva. |
| --- | --- |

(140)

Podjemna pogodba med državo in družbo EDF, podpisana 8. aprila 1997, je zajemala predhodne ocene finančnega scenarija, v katere so bile vključene napovedi glede donosnosti naložbe v kapitalskih injekcijah družbe EDF za državo delničarko (uvodna izjava 92). Ti dokumenti in analize, ki so jih izpostavili francoski organi, se nanašajo na pričakovane učinke prerazvrstitve vseh obdavčenih in neobdavčenih rezervacij, ki jih je ustvarila družba EDF in ki so lahko izhajale iz izvajanja zakona št. 97-1026 ali ne. Edina sistematična ocena, ki so jo predložili francoski organi in je zajeta v obvestilu družbe EDF z dne 18. februarja 1997 (uvodna izjava 92), je splošna in omejena na zakonsko določen donos, ki se uporablja za kapitalske injekcije, vključno s tistimi pred prestrukturiranjem bilance družbe EDF, brez vključitve na primer donosa na kapital, če ne bi bilo dodelitev, ali donosa na lastna sredstva.

| (141) | Noben dokument, ki sta ga predložili Francija ali družba EDF, ne kaže, da bi bila domnevno sprejet sklep o naložbi, in sicer večje kapitalske injekcije družbe EDF z neodtegnitvijo davka na prerazvrstitev, preučena in da bi bile v zvezi z njo izvedene posebne študije ali analize. Toda preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu bi glede na zadevne zneske verjetno naročil pripravo finančne in ekonomske analize naložbe, preden bi se ob upoštevanju zakonsko določene donosnosti kapitalskih injekcij odločil, ali je bilo treba vložiti znesek 5,88 milijarde FRF oprostitev davka, da bi podjetje zagotovilo dolgoročno donosnost njegove celotne naložbe in da bi bilo izplačilo delničarju v ta namen zadostno. Tovrstna predhodna ekonomska študija, ki jo navaja Sodišče v točki 84 sodbe med elementi, iz katerih izhaja, da je mogoče uporabiti načelo preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ni bila izvedena. |
| --- | --- |

(141)

Noben dokument, ki sta ga predložili Francija ali družba EDF, ne kaže, da bi bila domnevno sprejet sklep o naložbi, in sicer večje kapitalske injekcije družbe EDF z neodtegnitvijo davka na prerazvrstitev, preučena in da bi bile v zvezi z njo izvedene posebne študije ali analize. Toda preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu bi glede na zadevne zneske verjetno naročil pripravo finančne in ekonomske analize naložbe, preden bi se ob upoštevanju zakonsko določene donosnosti kapitalskih injekcij odločil, ali je bilo treba vložiti znesek 5,88 milijarde FRF oprostitev davka, da bi podjetje zagotovilo dolgoročno donosnost njegove celotne naložbe in da bi bilo izplačilo delničarju v ta namen zadostno. Tovrstna predhodna ekonomska študija, ki jo navaja Sodišče v točki 84 sodbe med elementi, iz katerih izhaja, da je mogoče uporabiti načelo preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ni bila izvedena.

| (142) | Pozornost zbuja zlasti ugotovitev, da razen donosa, ki naj bi bil zagotovljen državi za obdobje od 1997 do 2000, ni bila izvedena študija dolgoročnejšega izplačila niti donosa, čeprav Francija zatrjuje, da je izvedla prav dolgoročno naložbo. Toda preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi opustil analize donosnosti za obdobje po letu 2000. |
| --- | --- |

(142)

Pozornost zbuja zlasti ugotovitev, da razen donosa, ki naj bi bil zagotovljen državi za obdobje od 1997 do 2000, ni bila izvedena študija dolgoročnejšega izplačila niti donosa, čeprav Francija zatrjuje, da je izvedla prav dolgoročno naložbo. Toda preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi opustil analize donosnosti za obdobje po letu 2000.

| (143) | Čeprav je razumno pomisliti, da bi preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu upošteval učinke znižanja stopnje zadolženosti družbe EDF, je treba ugotoviti, da je prednost za družbo EDF, izhajajoča iz srednjeročnega posojila zaradi izboljšanega razmerja zadolženosti glede na lastna sredstva, navedena samo na splošno v nekaterih dokumentih, ki sta jih predložili Francija (uvodni izjavi 101 in 105) in družba EDF. Vendar v nobenem dokazu niso navedene prednosti in donosnost za državo delničarko, če se znižajo stroški posojila družbe EDF ali če je delež dolga manjši. V skladu s tedanjimi izračuni, predstavljenimi v uvodni izjavi 101, je moralo biti razmerje neto dolga glede na lastna sredstva družbe EDF 148 % z novo dodelitvijo v celotni kapital, ki je znašal 50,7 milijarde FRF, pri čemer je vštetih 5,88 milijarde FRF sporne oprostitve. To razmerje bi moralo biti brez oprostitve davka približno 163 %, kar je približno trikrat manj od razmerja 480 % pred zakonom št. 97-1026. Če se ločeno obravnavajo drugi učinki prerazvrstitve različnih rezervacij, je prispevek oprostitve davka k izboljšanju tega razmerja majhen in njegove dejanske posledice v smislu znižanja stroška posojila za družbo EDF zelo dvomljive (uvodne izjave od 170 do 172). V dokumentih, ki so jih predložili francoski organi, nista niti donos za delničarja, izhajajoč iz razmerja 148 %, niti a fortiori donos, izhajajoč iz razmerja 163 %, opredeljena ali obravnavana kot naložba. V zvezi s tem ni nobene predhodne ekonomske ocene, primerljive s tistimi, ki bi jih dal pripraviti preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu in kakršno je navedlo Sodišče v točki 84 svoje sodbe. |
| --- | --- |

(143)

Čeprav je razumno pomisliti, da bi preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu upošteval učinke znižanja stopnje zadolženosti družbe EDF, je treba ugotoviti, da je prednost za družbo EDF, izhajajoča iz srednjeročnega posojila zaradi izboljšanega razmerja zadolženosti glede na lastna sredstva, navedena samo na splošno v nekaterih dokumentih, ki sta jih predložili Francija (uvodni izjavi 101 in 105) in družba EDF. Vendar v nobenem dokazu niso navedene prednosti in donosnost za državo delničarko, če se znižajo stroški posojila družbe EDF ali če je delež dolga manjši. V skladu s tedanjimi izračuni, predstavljenimi v uvodni izjavi 101, je moralo biti razmerje neto dolga glede na lastna sredstva družbe EDF 148 % z novo dodelitvijo v celotni kapital, ki je znašal 50,7 milijarde FRF, pri čemer je vštetih 5,88 milijarde FRF sporne oprostitve. To razmerje bi moralo biti brez oprostitve davka približno 163 %, kar je približno trikrat manj od razmerja 480 % pred zakonom št. 97-1026. Če se ločeno obravnavajo drugi učinki prerazvrstitve različnih rezervacij, je prispevek oprostitve davka k izboljšanju tega razmerja majhen in njegove dejanske posledice v smislu znižanja stroška posojila za družbo EDF zelo dvomljive (uvodne izjave od 170 do 172). V dokumentih, ki so jih predložili francoski organi, nista niti donos za delničarja, izhajajoč iz razmerja 148 %, niti a fortiori donos, izhajajoč iz razmerja 163 %, opredeljena ali obravnavana kot naložba. V zvezi s tem ni nobene predhodne ekonomske ocene, primerljive s tistimi, ki bi jih dal pripraviti preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu in kakršno je navedlo Sodišče v točki 84 svoje sodbe.

| (144) | V zvezi s tem ekonomska študija, ki jo je družba EDF predložila v utemeljitev svojih pripomb (uvodni izjavi 69 in 70), ne dokazuje, da je Francija delovala kot vlagatelj in ne kot javni organ. Študija je bila pripravljena po domnevnem sklepu o naložbi, sprejetem leta 1997, in je pristojni organi pri sprejetju takega sklepa niso preučili. Navedena študija v skladu z navedbami Sodišča že samo iz tega razloga ni dopustna kot dokaz (uvodna izjava 126 in točka 104 sodbe z dne 5. junija). To, da je bila študija izvedena na podlagi pristnih osnovnih podatkov, ki so bili tedaj na voljo, ne more izpodbiti te ugotovitve. Študija je bila naročena za potrebe zadevnega primera po razširitvi postopka maja 2013 in družba EDF je bila julija 2013 očitno seznanjena z ugotovitvami v študiji, čeprav je bila ta pripravljena oktobra 2013. Številčni rezultati iz študije so poleg tega neveljavni iz dodatnih razlogov, s čimer pripombe, ki jih je navedla družba EDF na njihovi podlagi, niso utemeljene, in sicer:






  — | Študija je podprta z osnovnimi podatki, ki skoraj vsi izvirajo iz zadevnega obdobja, in v njej so uporabljene splošno priznane metodološke metode za ocenjevanje vrednosti podjetja v skladu s pomembnimi pridržki, opredeljenimi spodaj. Zato gre poleg tega za zelo zapleteno ekonomsko študijo, izhajajočo iz razmeroma poglobljene preučitve podatkov, za izvedbo in potrditev katere so bili potrebni približno trije meseci. Priprava navedene študije vključuje več zaporednih metodoloških izbir, ki so včasih sporne. Brez te priprave je povsem nemogoče na podlagi osnovnih podatkov, ki so razpršeni in izhajajo iz različnih virov, dobiti vsaj osnovno idejo ali napovedati številčne rezultate glede domnevne donosnosti za francosko državo leta 1997, predstavljene v študiji. Vendar Sodišče zahteva, da se uporaba načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu opira na ocene, ki jih je bilo mogoče napovedati takrat, ko je bil sprejet sklep (točka 105 sodbe z dne 5. junija 2012). V nasprotju s trditvami družbe EDF že samo dejstvo, da pristojne službe francoske države na podlagi razpoložljivih podatkov iz let 1996 in 1997 niso same pripravile niti naročile tako obsežne in tako zapletene študije, dokazuje, da sama donosnost domnevne naložbe za delničarja ni bila upošteven razlog za francoske organe, preden so sprejeli sklep. |
| --- | --- | --- |

(144)

V zvezi s tem ekonomska študija, ki jo je družba EDF predložila v utemeljitev svojih pripomb (uvodni izjavi 69 in 70), ne dokazuje, da je Francija delovala kot vlagatelj in ne kot javni organ. Študija je bila pripravljena po domnevnem sklepu o naložbi, sprejetem leta 1997, in je pristojni organi pri sprejetju takega sklepa niso preučili. Navedena študija v skladu z navedbami Sodišča že samo iz tega razloga ni dopustna kot dokaz (uvodna izjava 126 in točka 104 sodbe z dne 5. junija). To, da je bila študija izvedena na podlagi pristnih osnovnih podatkov, ki so bili tedaj na voljo, ne more izpodbiti te ugotovitve. Študija je bila naročena za potrebe zadevnega primera po razširitvi postopka maja 2013 in družba EDF je bila julija 2013 očitno seznanjena z ugotovitvami v študiji, čeprav je bila ta pripravljena oktobra 2013. Številčni rezultati iz študije so poleg tega neveljavni iz dodatnih razlogov, s čimer pripombe, ki jih je navedla družba EDF na njihovi podlagi, niso utemeljene, in sicer:

—

Študija je podprta z osnovnimi podatki, ki skoraj vsi izvirajo iz zadevnega obdobja, in v njej so uporabljene splošno priznane metodološke metode za ocenjevanje vrednosti podjetja v skladu s pomembnimi pridržki, opredeljenimi spodaj. Zato gre poleg tega za zelo zapleteno ekonomsko študijo, izhajajočo iz razmeroma poglobljene preučitve podatkov, za izvedbo in potrditev katere so bili potrebni približno trije meseci. Priprava navedene študije vključuje več zaporednih metodoloških izbir, ki so včasih sporne. Brez te priprave je povsem nemogoče na podlagi osnovnih podatkov, ki so razpršeni in izhajajo iz različnih virov, dobiti vsaj osnovno idejo ali napovedati številčne rezultate glede domnevne donosnosti za francosko državo leta 1997, predstavljene v študiji. Vendar Sodišče zahteva, da se uporaba načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu opira na ocene, ki jih je bilo mogoče napovedati takrat, ko je bil sprejet sklep (točka 105 sodbe z dne 5. junija 2012). V nasprotju s trditvami družbe EDF že samo dejstvo, da pristojne službe francoske države na podlagi razpoložljivih podatkov iz let 1996 in 1997 niso same pripravile niti naročile tako obsežne in tako zapletene študije, dokazuje, da sama donosnost domnevne naložbe za delničarja ni bila upošteven razlog za francoske organe, preden so sprejeli sklep.

| — | V študiji je analizirano ravnanje francoske države glede na načelo preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu na podlagi informacij in predpostavk, ki se zelo razlikujejo od tistih, predstavljenih v uvodnih izjavah od 87 do 108, in s katerimi je bilo mogoče po navedbah francoskih organov razložiti in utemeljiti domnevni sprejeti sklep. Vendar sklep o naložbi ni sprejela družba EDF in po navedbah Sodišča (točki 82 in 83 njegove sodbe z dne 5. junija 2012) mora dokaze, iz katerih sta razvidni narava in okvir sprejetega sklepa, predložiti Francija. Ker je Francija po lastnih trditvah sklep sprejela glede na informacije in podatke, ki jih je predstavila, študija in s tem družba EDF dejansko prevzameta vlogo domnevnega vlagatelja in tako rekoč bolje kot francoska država poznata razloge in informacije, na katerih naj bi dejansko temeljili že sprejet sklep in v njemu sprejete predpostavke. Zato študija temelji na ugibanjih in domnevah o podatkih, informacijah in predpostavkah, ki bi jih lahko francoski organi upoštevali – med drugimi, ki jih ni mogoče izključiti – leta 1997, in torej nima dokazne vrednosti leta 2015 (ali oktobra 2013, ko je bila izvedena) za razlago in pojasnitev sklepa, ki so ga francoski organi dejansko sprejeli leta 1997 ter ga razlagajo z drugačnimi podatki in predpostavkami. |
| --- | --- |

—

V študiji je analizirano ravnanje francoske države glede na načelo preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu na podlagi informacij in predpostavk, ki se zelo razlikujejo od tistih, predstavljenih v uvodnih izjavah od 87 do 108, in s katerimi je bilo mogoče po navedbah francoskih organov razložiti in utemeljiti domnevni sprejeti sklep. Vendar sklep o naložbi ni sprejela družba EDF in po navedbah Sodišča (točki 82 in 83 njegove sodbe z dne 5. junija 2012) mora dokaze, iz katerih sta razvidni narava in okvir sprejetega sklepa, predložiti Francija. Ker je Francija po lastnih trditvah sklep sprejela glede na informacije in podatke, ki jih je predstavila, študija in s tem družba EDF dejansko prevzameta vlogo domnevnega vlagatelja in tako rekoč bolje kot francoska država poznata razloge in informacije, na katerih naj bi dejansko temeljili že sprejet sklep in v njemu sprejete predpostavke. Zato študija temelji na ugibanjih in domnevah o podatkih, informacijah in predpostavkah, ki bi jih lahko francoski organi upoštevali – med drugimi, ki jih ni mogoče izključiti – leta 1997, in torej nima dokazne vrednosti leta 2015 (ali oktobra 2013, ko je bila izvedena) za razlago in pojasnitev sklepa, ki so ga francoski organi dejansko sprejeli leta 1997 ter ga razlagajo z drugačnimi podatki in predpostavkami.

| — | Ta dokazna vrednost je toliko manjša, ker se študija pri izsledkih, predstavljenih v uvodni izjavi 70, opira na samovoljne ali tvegane predpostavke ali pa take, ki niso podprte z dejstvi, ali so v nasprotju z informacijami iz dokumentov francoskih organov, ki po navedbah teh organov v obravnavanem primeru dokazujejo možnost uporabe in dejansko uporabo načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Tako je v študiji, prvič, navedena domneva, da po letu 2000 izplačila državi delničarki ni urejala uredba niti ni bila razvidna iz podjemne pogodbe med državo in družbo EDF, temveč naj bi bilo to izplačilo določeno glede na dividende, ki so jih leta 1996 in 1997 izplačevala druga podjetja iz zadevnega sektorja (26). Toda donos na kapitalske injekcije družbe EDF je urejala uredba od leta 1956 (uvodna izjava 102) ter je bil določen z zakonom in razviden iz večletnih podjemnih pogodb pred letom 1997 in seveda tudi po njem, v skladu z razlogi, ki niso imeli povezave z dividendami, ki so jih izplačevala podjetja iz zadevnega sektorja na drugih trgih, kot je Francija (uvodni izjavi 94 in 95). Poleg tega so, drugič, v študijo brez utemeljitve v izkaz poslovnega izida družbe EDF vključene rezervacije, ki izhajajo iz obračunov družbe EDF, in sicer v znesku 11,6 milijarde FRF (brez davka) in 7,3 milijarde (po odtegnitvi davka) (27), s čimer se je za toliko umetno povečala vrednost družbe EDF, brez upoštevanja razpoložljivih informacij in predvidljivih prihodnjih sprememb leta 1997 glede obsega obveznosti družbe EDF v okviru pokojninske sheme njenega osebja (uvodne izjave od 168 do 169). |
| --- | --- |

—

Ta dokazna vrednost je toliko manjša, ker se študija pri izsledkih, predstavljenih v uvodni izjavi 70, opira na samovoljne ali tvegane predpostavke ali pa take, ki niso podprte z dejstvi, ali so v nasprotju z informacijami iz dokumentov francoskih organov, ki po navedbah teh organov v obravnavanem primeru dokazujejo možnost uporabe in dejansko uporabo načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Tako je v študiji, prvič, navedena domneva, da po letu 2000 izplačila državi delničarki ni urejala uredba niti ni bila razvidna iz podjemne pogodbe med državo in družbo EDF, temveč naj bi bilo to izplačilo določeno glede na dividende, ki so jih leta 1996 in 1997 izplačevala druga podjetja iz zadevnega sektorja (26). Toda donos na kapitalske injekcije družbe EDF je urejala uredba od leta 1956 (uvodna izjava 102) ter je bil določen z zakonom in razviden iz večletnih podjemnih pogodb pred letom 1997 in seveda tudi po njem, v skladu z razlogi, ki niso imeli povezave z dividendami, ki so jih izplačevala podjetja iz zadevnega sektorja na drugih trgih, kot je Francija (uvodni izjavi 94 in 95). Poleg tega so, drugič, v študijo brez utemeljitve v izkaz poslovnega izida družbe EDF vključene rezervacije, ki izhajajo iz obračunov družbe EDF, in sicer v znesku 11,6 milijarde FRF (brez davka) in 7,3 milijarde (po odtegnitvi davka) (27), s čimer se je za toliko umetno povečala vrednost družbe EDF, brez upoštevanja razpoložljivih informacij in predvidljivih prihodnjih sprememb leta 1997 glede obsega obveznosti družbe EDF v okviru pokojninske sheme njenega osebja (uvodne izjave od 168 do 169).

26

27

| — | Poleg tega je, tretjič, povečanje vrednosti družbe EDF, izhajajoče iz povečanja donosov in poslovnih izidov, v študiji izračunano na podlagi „tržnih pričakovanj“ leta 1997 (28). Toda francoski organi so imeli na voljo napovedi prihodkov ter posebnih in številčnih rezultatov družbe EDF za obdobje od 1997 do 2000, potrjenih v okviru priprave podjemne pogodbe za isto obdobje, in trdijo, da so se pri sprejetju svojega sklepa opirali na te napovedi in informacije (uvodne izjave od 78 do 79, 90, 94 in 96), hkrati pa so leta 1997 dobro poznali navedeno podjetje in njegova finančna pričakovanja (uvodna izjava 77). Sklicevanje na „tržna pričakovanja“, izvirajoča od tretjih oseb, za dokončno ocenitev vrednosti družbe EDF v teh okoliščinah ni potrjeno niti v skladu z argumenti, ki jih navaja Francija, da bi pojasnila in podkrepila sklep, ki naj bi ga domnevno spreje To velja toliko manj, ker francoski organi poudarjajo, da je družba EDF prevladujočo dejavnost opravljala v Franciji po cenah, določenih z zakonom leta 1997 (uvodna izjava 85). Te cene so bile poleg tega znižane, da bi se okrepili konkurenčnost francoske industrije in kupna moč francoskih gospodinjstev (uvodni izjavi 89 in 95). V študiji ni pojasnjeno in še manj veljavno utemeljeno, zakaj so lahko donos, dividende in poslovni izidi podjetij – ki so delniške družbe, ki kotirajo na borzi in jih v Franciji ni bilo veliko ter so delovale na trgih z drugačnimi konkurenčnimi in zakonskimi omejitvami (na primer Endesa, Gas Natural in Union Fenosa v Španiji, RWE, EON in Verbund v Nemčiji, Fluxys v Belgiji itd.) – lahko določali poslovne izide, donos in dividende družbe EDF, kar je ena od predpostavk, na katerih temeljijo poslovni izidi, predstavljeni v uvodni izjavi 70 (29). |
| --- | --- |

—

Poleg tega je, tretjič, povečanje vrednosti družbe EDF, izhajajoče iz povečanja donosov in poslovnih izidov, v študiji izračunano na podlagi „tržnih pričakovanj“ leta 1997 (28). Toda francoski organi so imeli na voljo napovedi prihodkov ter posebnih in številčnih rezultatov družbe EDF za obdobje od 1997 do 2000, potrjenih v okviru priprave podjemne pogodbe za isto obdobje, in trdijo, da so se pri sprejetju svojega sklepa opirali na te napovedi in informacije (uvodne izjave od 78 do 79, 90, 94 in 96), hkrati pa so leta 1997 dobro poznali navedeno podjetje in njegova finančna pričakovanja (uvodna izjava 77). Sklicevanje na „tržna pričakovanja“, izvirajoča od tretjih oseb, za dokončno ocenitev vrednosti družbe EDF v teh okoliščinah ni potrjeno niti v skladu z argumenti, ki jih navaja Francija, da bi pojasnila in podkrepila sklep, ki naj bi ga domnevno spreje To velja toliko manj, ker francoski organi poudarjajo, da je družba EDF prevladujočo dejavnost opravljala v Franciji po cenah, določenih z zakonom leta 1997 (uvodna izjava 85). Te cene so bile poleg tega znižane, da bi se okrepili konkurenčnost francoske industrije in kupna moč francoskih gospodinjstev (uvodni izjavi 89 in 95). V študiji ni pojasnjeno in še manj veljavno utemeljeno, zakaj so lahko donos, dividende in poslovni izidi podjetij – ki so delniške družbe, ki kotirajo na borzi in jih v Franciji ni bilo veliko ter so delovale na trgih z drugačnimi konkurenčnimi in zakonskimi omejitvami (na primer Endesa, Gas Natural in Union Fenosa v Španiji, RWE, EON in Verbund v Nemčiji, Fluxys v Belgiji itd.) – lahko določali poslovne izide, donos in dividende družbe EDF, kar je ena od predpostavk, na katerih temeljijo poslovni izidi, predstavljeni v uvodni izjavi 70 (29).

28

29

| — | Nazadnje, četrtič, v študiji je brez utemeljitve predpostavljeno, da je bilo povečanje kapitalske injekcije družbe EDF leta 1997 enakovredno nakupu likvidnih finančnih sredstev, vsaj potencialno (30). Toda družba EDF je bila leta 1997 javna ustanova industrijske in komercialne narave, ki ni imela delniškega kapitala (uvodna izjava 19) ter za katero so francoski organi in družba EDF v zadevnem obdobju trdili, da bo v prihodnosti ohranila isti status (uvodni izjavi 95 in 105). Tveganost te predpostavke, ki pa je odločilna za izsledke študije, je širše prikazana v uvodnih izjavah od 179 do 181. |
| --- | --- |

—

Nazadnje, četrtič, v študiji je brez utemeljitve predpostavljeno, da je bilo povečanje kapitalske injekcije družbe EDF leta 1997 enakovredno nakupu likvidnih finančnih sredstev, vsaj potencialno (30). Toda družba EDF je bila leta 1997 javna ustanova industrijske in komercialne narave, ki ni imela delniškega kapitala (uvodna izjava 19) ter za katero so francoski organi in družba EDF v zadevnem obdobju trdili, da bo v prihodnosti ohranila isti status (uvodni izjavi 95 in 105). Tveganost te predpostavke, ki pa je odločilna za izsledke študije, je širše prikazana v uvodnih izjavah od 179 do 181.

30

Narava in predmet ukrepa, okvir, v katerega se uvršča, želeni cilj ter pravila, ki veljajo za ta ukrep

Narava in predmet ukrepa, okvir, v katerega se uvršča, želeni cilj ter pravila, ki veljajo za ta ukrep

| (145) | Sodišče poudarja, da je narava sprejetega ukrepa med elementi, ki so upoštevni za ugotovitev, da je mogoče uporabiti načelo preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu (točka 86 sodbe). Sklep, da se v kapital družbe EDF vloži dodaten znesek dodelitve tako, da se ne odtegne davek na prerazvrstitev nezakonitih rezervacij v okviru omrežja RAG, je hkrati sklep računovodske narave o prerazvrstitvi med bilančnimi postavkami družbe EDF (uvodni izjavi 100 in 105) in sklep davčne narave, saj pristojni organi menijo, da je bilo treba davek od dohodkov pravnih oseb odtegniti pred prerazvrstitvijo (uvodna izjava 35), čeprav je bil davek plačan na druge prerazvrščene računovodske rezervacije. V nasprotju s trditvami francoskih organov torej ni dokazano, da sta bila računovodski in davčni vidik neločljivo povezana v enotni ukrep, izveden z zakonom št. 97-1026 z dne 10. novembra 1997. |
| --- | --- |

(145)

Sodišče poudarja, da je narava sprejetega ukrepa med elementi, ki so upoštevni za ugotovitev, da je mogoče uporabiti načelo preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu (točka 86 sodbe). Sklep, da se v kapital družbe EDF vloži dodaten znesek dodelitve tako, da se ne odtegne davek na prerazvrstitev nezakonitih rezervacij v okviru omrežja RAG, je hkrati sklep računovodske narave o prerazvrstitvi med bilančnimi postavkami družbe EDF (uvodni izjavi 100 in 105) in sklep davčne narave, saj pristojni organi menijo, da je bilo treba davek od dohodkov pravnih oseb odtegniti pred prerazvrstitvijo (uvodna izjava 35), čeprav je bil davek plačan na druge prerazvrščene računovodske rezervacije. V nasprotju s trditvami francoskih organov torej ni dokazano, da sta bila računovodski in davčni vidik neločljivo povezana v enotni ukrep, izveden z zakonom št. 97-1026 z dne 10. novembra 1997.

| (146) | Člen 4(2) navedenega zakona določa, da je 1. januarja 1997 protivrednost sredstev v naravi, ki so bila od omrežja RAG dana v koncesijo in so knjižena med obveznosti družbe EDF, brez ustreznih odklonov prevrednotenja knjižena v postavki „Kapitalske injekcije“ (uvodna izjava 28). Iz navedenega je mogoče sklepati, da je navedeni zakon določal, da razen morebitnih odklonov vrednotenja nobena ponovna računovodska ali davčna obravnava ni smela zmanjšati zneska protivrednosti, ki jo je bilo treba vpisati kot kapitalsko injekcijo družbe EDF. Vendar odločitev o odtegnitvi ali neodtegnitvi davka od družbe EDF v skladu s členom 34 francoske ustave ne spada na področje navedenega zakona in na podlagi zakona št. 97-1026 ni mogoče veljavno odločiti o tem vprašanju. V navedenem členu so zakonodajne pristojnosti parlamenta na davčnem področju omejene na določitev osnove, stopnje in načinov pobiranja davkov vseh vrst. Družba EDF je tako plačala davek od dohodkov za nekatere računovodske rezervacije, ne pa tudi za druge po istem ukrepu prerazvrstitve, izvedenem v skladu z zakonom. |
| --- | --- |

(146)

Člen 4(2) navedenega zakona določa, da je 1. januarja 1997 protivrednost sredstev v naravi, ki so bila od omrežja RAG dana v koncesijo in so knjižena med obveznosti družbe EDF, brez ustreznih odklonov prevrednotenja knjižena v postavki „Kapitalske injekcije“ (uvodna izjava 28). Iz navedenega je mogoče sklepati, da je navedeni zakon določal, da razen morebitnih odklonov vrednotenja nobena ponovna računovodska ali davčna obravnava ni smela zmanjšati zneska protivrednosti, ki jo je bilo treba vpisati kot kapitalsko injekcijo družbe EDF. Vendar odločitev o odtegnitvi ali neodtegnitvi davka od družbe EDF v skladu s členom 34 francoske ustave ne spada na področje navedenega zakona in na podlagi zakona št. 97-1026 ni mogoče veljavno odločiti o tem vprašanju. V navedenem členu so zakonodajne pristojnosti parlamenta na davčnem področju omejene na določitev osnove, stopnje in načinov pobiranja davkov vseh vrst. Družba EDF je tako plačala davek od dohodkov za nekatere računovodske rezervacije, ne pa tudi za druge po istem ukrepu prerazvrstitve, izvedenem v skladu z zakonom.

| (147) | Pripravljalni dokumenti, ki so jih predložili francoski organi in so navedeni v uvodni izjavi 104, poleg tega kažejo, da je Conseil d'État leta 1997 menil, da je bilo treba nezakonodajne določbe odstraniti iz besedila osnutka zakona; zavrnjen je bil tudi predlog spremembe osnutka vladnega zakona, katerega cilj je bil omejiti dajatve, ki bi jih lahko država naložila družbi EDF na podlagi navedenega zakona. Pristojni ministri so nazadnje aprila 1997 menili, da morajo biti podrobni računovodski in davčni pogoji za izvajanje prestrukturiranja družbe EDF predmet dodatnih izmenjav med nadzornimi organi in podjetjem (uvodna izjava 98). |
| --- | --- |

(147)

Pripravljalni dokumenti, ki so jih predložili francoski organi in so navedeni v uvodni izjavi 104, poleg tega kažejo, da je Conseil d'État leta 1997 menil, da je bilo treba nezakonodajne določbe odstraniti iz besedila osnutka zakona; zavrnjen je bil tudi predlog spremembe osnutka vladnega zakona, katerega cilj je bil omejiti dajatve, ki bi jih lahko država naložila družbi EDF na podlagi navedenega zakona. Pristojni ministri so nazadnje aprila 1997 menili, da morajo biti podrobni računovodski in davčni pogoji za izvajanje prestrukturiranja družbe EDF predmet dodatnih izmenjav med nadzornimi organi in podjetjem (uvodna izjava 98).

| (148) | Ti elementi, ki so bili pojasnjeni in številčno opredeljeni v dopisu o izvajanju, ki ga je poslal resorni minister družbi EDF 22. decembra 1997 po sprejetju zakona (uvodna izjava 31), kažejo, da so davčni vidiki izvajanja razdružljivi od določb zakona št. 97-1026 z dne 10. novembra 1997. Navedeni ministri v dopisu, poslanem družbi EDF, pojasnjujejo prestrukturiranje bilance družbe EDF od vrha v skladu s členom 4 zakona št. 97-1026 z dne 10. novembra 1997 in zdi se, da so sprejeli tihi dogovor o davčnih posledicah tega prestrukturiranja, ne da bi bile omenjene kakršna koli donosna naložba niti zavezujoče določbe navedenega zakona. |
| --- | --- |

(148)

Ti elementi, ki so bili pojasnjeni in številčno opredeljeni v dopisu o izvajanju, ki ga je poslal resorni minister družbi EDF 22. decembra 1997 po sprejetju zakona (uvodna izjava 31), kažejo, da so davčni vidiki izvajanja razdružljivi od določb zakona št. 97-1026 z dne 10. novembra 1997. Navedeni ministri v dopisu, poslanem družbi EDF, pojasnjujejo prestrukturiranje bilance družbe EDF od vrha v skladu s členom 4 zakona št. 97-1026 z dne 10. novembra 1997 in zdi se, da so sprejeli tihi dogovor o davčnih posledicah tega prestrukturiranja, ne da bi bile omenjene kakršna koli donosna naložba niti zavezujoče določbe navedenega zakona.

| (149) | V zvezi z okvirom ukrepa, na katerega Sodišče opozarja kot upošteven element med drugimi za presojo morebitne možnosti uporabe načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, pripravljalni sestanki in podporni dokumenti za zadevno obdobje, na podlagi katerih sta država in družba EDF sklenili in 8. aprila 1997 podpisali podjemno pogodbo, kažejo, da je prerazvrstitev rezervacij spadala v okvir napovedi delne liberalizacije trgov z električno energijo v Uniji, določene od leta 1996. Cilj družbe EDF, da bi še bolj mednarodno razširila svoje dejavnosti, je tako zajet v podjemni pogodbi za obdobje od 1997 do 2000 in pripravljalnih pa tudi parlamentarnih dokumentih. Sama podjemna pogodba za svoje izvajanje vključuje predpostavko, da je potreben zakonodajni ukrep za ureditev, kakršna je določena z zakonom št. 97-1026, kar dokazuje dejansko neločljivo povezavo med cilji pogodbe in cilji zakonodajalca. Vendar niti v pogodbi, sklenjeni aprila 1997, niti v pripravljalnih dokumentih in dopisih, izmenjanih med nadzornimi organi družbe EDF, niso predložena stališča o natančnem znesku davka. |
| --- | --- |

(149)

V zvezi z okvirom ukrepa, na katerega Sodišče opozarja kot upošteven element med drugimi za presojo morebitne možnosti uporabe načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, pripravljalni sestanki in podporni dokumenti za zadevno obdobje, na podlagi katerih sta država in družba EDF sklenili in 8. aprila 1997 podpisali podjemno pogodbo, kažejo, da je prerazvrstitev rezervacij spadala v okvir napovedi delne liberalizacije trgov z električno energijo v Uniji, določene od leta 1996. Cilj družbe EDF, da bi še bolj mednarodno razširila svoje dejavnosti, je tako zajet v podjemni pogodbi za obdobje od 1997 do 2000 in pripravljalnih pa tudi parlamentarnih dokumentih. Sama podjemna pogodba za svoje izvajanje vključuje predpostavko, da je potreben zakonodajni ukrep za ureditev, kakršna je določena z zakonom št. 97-1026, kar dokazuje dejansko neločljivo povezavo med cilji pogodbe in cilji zakonodajalca. Vendar niti v pogodbi, sklenjeni aprila 1997, niti v pripravljalnih dokumentih in dopisih, izmenjanih med nadzornimi organi družbe EDF, niso predložena stališča o natančnem znesku davka.

| (150) | Toda na podlagi tega okvira, dokazanega na podlagi navedb Francije v njenih pripombah, ni mogoče zanesljivo ugotoviti, da navedeni ukrep izhaja iz ravnanja delničarja, ki bi izvedel naložbo. Potreba po odpravi nepravilnosti, ki jih je ugotovilo računsko sodišče oktobra 1994, je namreč tudi del tega okvira. Po eni strani je bilo treba odpraviti računovodsko nepravilnost, zaradi katere družbi EDF več let ni bilo treba plačevati davka od dohodkov pravnih oseb, toda francoski organi so poudarili, da navedeni mehanizem ni izpodbijal monopola družbe EDF (uvodna izjava 105) in da je bilo treba ohraniti trden okvir, ki ga je omogočala liberalizacija trga (uvodna izjava 95). Drži, da je liberalizacija omogočila širitev na nacionalne trge drugih držav članic in da so bili nekateri ukrepi določeni v podjemni pogodbi za obdobje od 1997 do 2000, da bi se družba EDF še bolj mednarodno razširila. Vendar nič manj ne drži, da prednosti, ki jih zagotavljajo javni organi nacionalnim podjetjem z ukrepi finančne podpore na pragu liberalizacije, niso omejene na javna podjetja niti ne določajo ravnanja preudarnega vlagatelja v javno podjetje. |
| --- | --- |

(150)

Toda na podlagi tega okvira, dokazanega na podlagi navedb Francije v njenih pripombah, ni mogoče zanesljivo ugotoviti, da navedeni ukrep izhaja iz ravnanja delničarja, ki bi izvedel naložbo. Potreba po odpravi nepravilnosti, ki jih je ugotovilo računsko sodišče oktobra 1994, je namreč tudi del tega okvira. Po eni strani je bilo treba odpraviti računovodsko nepravilnost, zaradi katere družbi EDF več let ni bilo treba plačevati davka od dohodkov pravnih oseb, toda francoski organi so poudarili, da navedeni mehanizem ni izpodbijal monopola družbe EDF (uvodna izjava 105) in da je bilo treba ohraniti trden okvir, ki ga je omogočala liberalizacija trga (uvodna izjava 95). Drži, da je liberalizacija omogočila širitev na nacionalne trge drugih držav članic in da so bili nekateri ukrepi določeni v podjemni pogodbi za obdobje od 1997 do 2000, da bi se družba EDF še bolj mednarodno razširila. Vendar nič manj ne drži, da prednosti, ki jih zagotavljajo javni organi nacionalnim podjetjem z ukrepi finančne podpore na pragu liberalizacije, niso omejene na javna podjetja niti ne določajo ravnanja preudarnega vlagatelja v javno podjetje.

| (151) | Sodišče nazadnje navaja, da je pomembno preučiti pravila, ki veljajo za sporni ukrep, da bi lahko določili njegovo naravo, torej ali gre za naložbo države delničarke ali za pristojnost javnega organa. Pri umestitvi ukrepa v eno ali drugo skupino je torej mogoče upoštevati spoštovanje veljavnih pravil, ki veljajo za ta ukrep. Treba je torej preučiti pravila, ki urejajo naložbo davčnih virov v podjetja, kakršno je družba EDF. Brez zadevnega ukrepa bi bil prihodek od neodtegnjenega davka od dohodkov pravnih oseb leta 1997 vplačan v splošne prihodke proračuna francoske države. Kot je določal člen 18 sklepa št. 59-2 z dne 2. januarja 1959 o organskem zakonu o finančnih zakonih, ki se je uporabljal v času dejanskega stanja, se za vse prejemke, ki krijejo vse odhodke, za vse prejemke in za vse odhodke države bremeni enotni račun, imenovan splošni proračun. Davčni prejemki se tako vplačajo v proračun v korist države in ne v korist javnih podjetij. |
| --- | --- |

(151)

Sodišče nazadnje navaja, da je pomembno preučiti pravila, ki veljajo za sporni ukrep, da bi lahko določili njegovo naravo, torej ali gre za naložbo države delničarke ali za pristojnost javnega organa. Pri umestitvi ukrepa v eno ali drugo skupino je torej mogoče upoštevati spoštovanje veljavnih pravil, ki veljajo za ta ukrep. Treba je torej preučiti pravila, ki urejajo naložbo davčnih virov v podjetja, kakršno je družba EDF. Brez zadevnega ukrepa bi bil prihodek od neodtegnjenega davka od dohodkov pravnih oseb leta 1997 vplačan v splošne prihodke proračuna francoske države. Kot je določal člen 18 sklepa št. 59-2 z dne 2. januarja 1959 o organskem zakonu o finančnih zakonih, ki se je uporabljal v času dejanskega stanja, se za vse prejemke, ki krijejo vse odhodke, za vse prejemke in za vse odhodke države bremeni enotni račun, imenovan splošni proračun. Davčni prejemki se tako vplačajo v proračun v korist države in ne v korist javnih podjetij.

| (152) | Za navedeni proračun velja ustavno načelo univerzalnosti, v skladu s katerim se vsi prejemki in odobrena proračunska sredstva vpisujejo v dva ločena sklopa, ne da bi bila določena posebna povezava na primer med prejemkom od davka od dohodkov pravnih oseb in izdatkom, kakršna je kapitalska injekcija javnega podjetja, kakršno je družba EDF. Drži, da je v francoskem pravu mogoča vnaprejšnja namenitev davčnega vira pravni osebi, ki ni država, in sicer v obliki subvencije ali naložbe, vendar mora biti takšna namenitev predpisana z izrecnimi določbami. Člen 18 sklepa št. 59-2 je tako določal, razen med drugim za posojila in predujme, da je namenitev prejemkov države izjema in da lahko izhaja samo iz določbe finančnega zakona, sprejetega na pobudo vlade. |
| --- | --- |

(152)

Za navedeni proračun velja ustavno načelo univerzalnosti, v skladu s katerim se vsi prejemki in odobrena proračunska sredstva vpisujejo v dva ločena sklopa, ne da bi bila določena posebna povezava na primer med prejemkom od davka od dohodkov pravnih oseb in izdatkom, kakršna je kapitalska injekcija javnega podjetja, kakršno je družba EDF. Drži, da je v francoskem pravu mogoča vnaprejšnja namenitev davčnega vira pravni osebi, ki ni država, in sicer v obliki subvencije ali naložbe, vendar mora biti takšna namenitev predpisana z izrecnimi določbami. Člen 18 sklepa št. 59-2 je tako določal, razen med drugim za posojila in predujme, da je namenitev prejemkov države izjema in da lahko izhaja samo iz določbe finančnega zakona, sprejetega na pobudo vlade.

| (153) | Toda zakon št. 97-1026 z dne 10. novembra 1997 ni bil zakon o financah in zato na njegovi podlagi ni bilo mogoče davčnega vira nameniti za okrepitev kapitala družbe EDF. Poleg tega se ne zdi, da so bile v zakonu o financah, ki se je uporabljal za proračun leta 1997, na vladno pobudo sprejete posebne določbe o vnaprejšnji namenitvi prihodka od davka, ki ga je morala plačati družba EDF, na stroške francoske države za kakršno koli naložbo v kapital družbe EDF v okviru navedenega proračuna. Zdi se, da torej ni bilo uporabljeno navedeno pravilo, na podlagi katerega je mogoče davčni vir, namenjen državi, nameniti pravni osebi, ki ni država, kakršna je družba EDF. |
| --- | --- |

(153)

Toda zakon št. 97-1026 z dne 10. novembra 1997 ni bil zakon o financah in zato na njegovi podlagi ni bilo mogoče davčnega vira nameniti za okrepitev kapitala družbe EDF. Poleg tega se ne zdi, da so bile v zakonu o financah, ki se je uporabljal za proračun leta 1997, na vladno pobudo sprejete posebne določbe o vnaprejšnji namenitvi prihodka od davka, ki ga je morala plačati družba EDF, na stroške francoske države za kakršno koli naložbo v kapital družbe EDF v okviru navedenega proračuna. Zdi se, da torej ni bilo uporabljeno navedeno pravilo, na podlagi katerega je mogoče davčni vir, namenjen državi, nameniti pravni osebi, ki ni država, kakršna je družba EDF.

| (154) | Velika večina navedenih dejstev jasno kaže, da Francija pred podelitvijo iz neplačila davka od dohodkov izhajajoče gospodarske prednosti ali hkrati z njo ni sprejela sklepa, da bo z oprostitvijo davka izvedla naložbo v družbo EDF. Zato se zdi, da za navedeni ukrep ni mogoče uporabiti merila preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Premisleki v nadaljevanju, ki se nanašajo na uporabo načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, so torej podredni. |
| --- | --- |

(154)

Velika večina navedenih dejstev jasno kaže, da Francija pred podelitvijo iz neplačila davka od dohodkov izhajajoče gospodarske prednosti ali hkrati z njo ni sprejela sklepa, da bo z oprostitvijo davka izvedla naložbo v družbo EDF. Zato se zdi, da za navedeni ukrep ni mogoče uporabiti merila preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Premisleki v nadaljevanju, ki se nanašajo na uporabo načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, so torej podredni.

9.1.3   Uporaba načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu

Uporaba načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu

| (155) | Sodišče je v obravnavanem primeru v sodbi z dne 5. junija 2012 menilo, da mora uporaba merila preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu omogočati določiti, ali bi zasebni delničar v podobnih pogojih vložil znesek, enak dolgovanemu davku, v podjetje, ki je v primerljivem položaju z družbo EDF (točka 95 sodbe). Pri presoji vprašanja, ali so izpolnjeni pogoji, določeni z navedenim načelom, je mogoče upoštevati tudi morebitno razliko med stroški zasebnega vlagatelja in stroški, ki jih ima država kot vlagatelj (točka 96 sodbe). |
| --- | --- |

(155)

Sodišče je v obravnavanem primeru v sodbi z dne 5. junija 2012 menilo, da mora uporaba merila preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu omogočati določiti, ali bi zasebni delničar v podobnih pogojih vložil znesek, enak dolgovanemu davku, v podjetje, ki je v primerljivem položaju z družbo EDF (točka 95 sodbe). Pri presoji vprašanja, ali so izpolnjeni pogoji, določeni z navedenim načelom, je mogoče upoštevati tudi morebitno razliko med stroški zasebnega vlagatelja in stroški, ki jih ima država kot vlagatelj (točka 96 sodbe).

| (156) | Presojo je treba izvesti na podlagi objektivnih in preverljivih elementov ter predvidljivih ocen takrat, ko je bil sprejet sklep o naložbi (točki 102 in 105 sodbe). Pri navedeni presoji je treba upoštevati samo koristi in obveznosti, povezane s položajem države kot delničarke, in ne tistih, ki so povezane z njeno javno oblastjo (točka 79 sodbe). |
| --- | --- |

(156)

Presojo je treba izvesti na podlagi objektivnih in preverljivih elementov ter predvidljivih ocen takrat, ko je bil sprejet sklep o naložbi (točki 102 in 105 sodbe). Pri navedeni presoji je treba upoštevati samo koristi in obveznosti, povezane s položajem države kot delničarke, in ne tistih, ki so povezane z njeno javno oblastjo (točka 79 sodbe).

| (157) | Glede na položaj in značilnosti družbe EDF, ki je obstajala kot javni organ pod več kot 50-letnim popolnim nadzorom francoske države, je treba upoštevati sklicevanje na vlagatelja, ki ima dolgoročen cilj glede donosnosti, in preučiti zlasti informacije, ki jih je predložila Francija, kakor so navedene v uvodnih izjavah od 87 do 108. Francoski organi se namreč sklicujejo na te dokaze kot na osnovo za svojo odločbo iz leta 1997. |
| --- | --- |

(157)

Glede na položaj in značilnosti družbe EDF, ki je obstajala kot javni organ pod več kot 50-letnim popolnim nadzorom francoske države, je treba upoštevati sklicevanje na vlagatelja, ki ima dolgoročen cilj glede donosnosti, in preučiti zlasti informacije, ki jih je predložila Francija, kakor so navedene v uvodnih izjavah od 87 do 108. Francoski organi se namreč sklicujejo na te dokaze kot na osnovo za svojo odločbo iz leta 1997.

| (158) | Na prvem mestu je treba preučiti donosnost, ki jo je družba EDF omogočala delničarju leta 1997. To donosnost je treba primerjati z referenčnimi vrednostmi. Leta 1997 je bila povprečna stopnja donosnosti dolgoročnih (30-letnih) obveznic Francije določena na 6,35 %. Tudi za krajšo dospelost (10 let), trajajočo manj od tiste s ciklom življenjske dobe objektov družbe EDF, je bila povprečna obrestna mera za obveznice francoske države 5,58 % (31). Te vrednosti pomenijo donos na finančna sredstva, ki so se štela za manj tvegana, in hkrati strošek dolgoročnega financiranja za francosko državo v zadevnem obdobju. Naložba v podjetje, kakršno je bilo družba EDF leta 1997, je bila bolj tvegana, kot če bi imela država v istem obdobju obveznice. Zato bi preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu zahteval večjo donosnost, kot jo omogočajo obveznice države. |
| --- | --- |

(158)

Na prvem mestu je treba preučiti donosnost, ki jo je družba EDF omogočala delničarju leta 1997. To donosnost je treba primerjati z referenčnimi vrednostmi. Leta 1997 je bila povprečna stopnja donosnosti dolgoročnih (30-letnih) obveznic Francije določena na 6,35 %. Tudi za krajšo dospelost (10 let), trajajočo manj od tiste s ciklom življenjske dobe objektov družbe EDF, je bila povprečna obrestna mera za obveznice francoske države 5,58 % (31). Te vrednosti pomenijo donos na finančna sredstva, ki so se štela za manj tvegana, in hkrati strošek dolgoročnega financiranja za francosko državo v zadevnem obdobju. Naložba v podjetje, kakršno je bilo družba EDF leta 1997, je bila bolj tvegana, kot če bi imela država v istem obdobju obveznice. Zato bi preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu zahteval večjo donosnost, kot jo omogočajo obveznice države.

31

| (159) | Vendar na podlagi tekoče donosnosti, ki jo je lahko pričakovala francoska država leta 1996 in 1997, kakršna izhaja iz dokumentov, ki so jih predložili francoski organi, ni mogoče ugotoviti, da navedena naložba opravi test preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(159)

Vendar na podlagi tekoče donosnosti, ki jo je lahko pričakovala francoska država leta 1996 in 1997, kakršna izhaja iz dokumentov, ki so jih predložili francoski organi, ni mogoče ugotoviti, da navedena naložba opravi test preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

| (160) | Francoski organi so predložili napoved pričakovanega poslovnega izida družbe EDF za obdobje po prestrukturiranju bilance, kakor so jo leta 1997 preučili zadevni organi (uvodna izjava 92, preglednica 1). Ocene iz preglednice so podprte z drugimi dokumenti iz zadevnega obdobja (uvodne izjave od 96 do 97 in 103). Te ocene referenčnega scenarija družbe EDF za prihodnje obdobje so potrdili državni organi (uvodna izjava 97). Na podlagi tega izkaza poslovnega izida in zneskov, pričakovanih od vloženih sredstev države v družbo EDF (uvodna izjava 100, preglednica 2), je mogoče izračunati donosnost, ki jo je lahko država pričakovala glede na kapitalske injekcije, dodelitve v skupni kapital (začetni kapital in dodelitve) in v lastna sredstva družbe EDF (skupni kapital, odkloni prevrednotenja, zakonski pridržki in ponovni prenos) (32), v skladu s preglednico 4.

  Preglednica 4


  Napovedana donosnost kapitala v bilanci družbe EDF 1997–2000 (v milijardah FRF) | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 1997–2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stalni 3-odstotni delež | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 6,0 |
| Spremenljivi delež | 0,6 | 1,0 | 0,9 | 0,9 | 3,4 |
| Stalni in spremenljivi delež | 2,1 | 2,5 | 2,4 | 2,4 | 9,4 |
| Donosnost lastniškega kapitala (79,8 milijarde FRF) (%) | 2,63 | 3,13 | 3,01 | 3,01 | 2,94 |
| Donosnost kapitala in dotacij (53,3 milijarde FRF) (%) | 3,94 | 4,69 | 4,50 | 4,50 | 4,41 |
| Donosnost kapitalskih injekcij (50,7 milijarde) (%) | 4,14 | 4,93 | 4,73 | 4,73 | 4,64 |
| Vir: Izračuni Komisije na podlagi preglednic 1 in 2 |

(160)

Francoski organi so predložili napoved pričakovanega poslovnega izida družbe EDF za obdobje po prestrukturiranju bilance, kakor so jo leta 1997 preučili zadevni organi (uvodna izjava 92, preglednica 1). Ocene iz preglednice so podprte z drugimi dokumenti iz zadevnega obdobja (uvodne izjave od 96 do 97 in 103). Te ocene referenčnega scenarija družbe EDF za prihodnje obdobje so potrdili državni organi (uvodna izjava 97). Na podlagi tega izkaza poslovnega izida in zneskov, pričakovanih od vloženih sredstev države v družbo EDF (uvodna izjava 100, preglednica 2), je mogoče izračunati donosnost, ki jo je lahko država pričakovala glede na kapitalske injekcije, dodelitve v skupni kapital (začetni kapital in dodelitve) in v lastna sredstva družbe EDF (skupni kapital, odkloni prevrednotenja, zakonski pridržki in ponovni prenos) (32), v skladu s preglednico 4.

32

Preglednica 4

Preglednica 4

Napovedana donosnost kapitala v bilanci družbe EDF 1997–2000 (v milijardah FRF)

Napovedana donosnost kapitala v bilanci družbe EDF 1997–2000 (v milijardah FRF)

1997

1998

1999

2000

1997–2000

Stalni 3-odstotni delež

1,5

1,5

1,5

1,5

6,0

Spremenljivi delež

0,6

1,0

0,9

0,9

3,4

Stalni in spremenljivi delež

2,1

2,5

2,4

2,4

9,4

Donosnost lastniškega kapitala (79,8 milijarde FRF) (%)

2,63

3,13

3,01

3,01

2,94

Donosnost kapitala in dotacij (53,3 milijarde FRF) (%)

3,94

4,69

4,50

4,50

4,41

Donosnost kapitalskih injekcij (50,7 milijarde) (%)

4,14

4,93

4,73

4,73

4,64

Vir: Izračuni Komisije na podlagi preglednic 1 in 2

Vir:

| (161) | Iz dokumentov, ki so jih navedli in predložili francoski organi, izhaja, da je bil leta 1997 donos, ki ga je pričakovala država delničarka od družbe EDF za celotno obdobje od 1997 do 2000 9,4 milijarde FRF, od tega 6 milijard FRF od deleža s stalno stopnjo 3 % in 3,4 milijarde FRF za celotno obdobje od dodatnega deleža, po prerazvrstitvi na podlagi zakona št. 97-1026. Na podlagi ocen, ki so bile potrjene v zadevnem obdobju, je lahko država pričakovala povprečno prihodnjo tekočo donosnost v višini 2,94 % celotnih lastnih sredstev družbe EDF, 4,41 % celotnega kapitala, ki ga je država vložila v družbo EDF, in 4,64 % zneska kapitalskih injekcij. Ta donosnost, ki jo je mogoče uporabiti za znesek oproščenega davka, prerazvrščenega v kapitalsko injekcijo, je bila veliko manjša od 6,35-odstotne donosnosti obveznic, ki jih je francoska država izdala leta 1997 z namenom lastnega dolgoročnega financiranja. Preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu bi presodil, da je bila tekoča donosnost, pričakovana od zneska 5,88 milijarde FRF, ki ustreza oprostitvi davka, nezadostna, da bi lahko upravičila naložbo. |
| --- | --- |

(161)

Iz dokumentov, ki so jih navedli in predložili francoski organi, izhaja, da je bil leta 1997 donos, ki ga je pričakovala država delničarka od družbe EDF za celotno obdobje od 1997 do 2000 9,4 milijarde FRF, od tega 6 milijard FRF od deleža s stalno stopnjo 3 % in 3,4 milijarde FRF za celotno obdobje od dodatnega deleža, po prerazvrstitvi na podlagi zakona št. 97-1026. Na podlagi ocen, ki so bile potrjene v zadevnem obdobju, je lahko država pričakovala povprečno prihodnjo tekočo donosnost v višini 2,94 % celotnih lastnih sredstev družbe EDF, 4,41 % celotnega kapitala, ki ga je država vložila v družbo EDF, in 4,64 % zneska kapitalskih injekcij. Ta donosnost, ki jo je mogoče uporabiti za znesek oproščenega davka, prerazvrščenega v kapitalsko injekcijo, je bila veliko manjša od 6,35-odstotne donosnosti obveznic, ki jih je francoska država izdala leta 1997 z namenom lastnega dolgoročnega financiranja. Preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu bi presodil, da je bila tekoča donosnost, pričakovana od zneska 5,88 milijarde FRF, ki ustreza oprostitvi davka, nezadostna, da bi lahko upravičila naložbo.

| (162) | Sodišče je poleg tega v točki 96 sodbe z dne 5. junija 2012 ocenilo, da je treba v okviru uporabe načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu upoštevati razliko med stroškom naložbe za zasebnega vlagatelja in stroškom naložbe za državo. Za to je treba primerjati donosnost, s katero je bilo mogoče po navedbah francoskih organov upravičiti ukrep prerazvrstitve rezervacij dajatev koncedentu v višini oproščenega davka, z donosnostjo za zasebnega delničarja, ki bi izvedel enak ukrep dokapitalizacije v podjetje, v vsakem pogledu podobno družbi EDF, brez pristojnosti, ki je zasebni vlagatelj nima, da pri kapitalski injekciji oprosti davek od dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

(162)

Sodišče je poleg tega v točki 96 sodbe z dne 5. junija 2012 ocenilo, da je treba v okviru uporabe načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu upoštevati razliko med stroškom naložbe za zasebnega vlagatelja in stroškom naložbe za državo. Za to je treba primerjati donosnost, s katero je bilo mogoče po navedbah francoskih organov upravičiti ukrep prerazvrstitve rezervacij dajatev koncedentu v višini oproščenega davka, z donosnostjo za zasebnega delničarja, ki bi izvedel enak ukrep dokapitalizacije v podjetje, v vsakem pogledu podobno družbi EDF, brez pristojnosti, ki je zasebni vlagatelj nima, da pri kapitalski injekciji oprosti davek od dohodkov pravnih oseb.

| (163) | Tako podjetje, katerega delničar bi imel na voljo 5,88 milijarde FRF za njegovo dokapitalizacijo v enakih pogojih kot družba EDF, bi lahko napovedal letni donos 4,64 % na dodatni kapital, ki bi ga vložil delničar, to je 272 milijonov FRF na leto, brez upoštevanja davka od dohodkov pravnih oseb. Z uporabo veljavne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki je bila leta 1997 41,66 %, bi napovedani donos znašal 159 milijonov FRF letno za isti kapitalski vložek, kar pomeni nominalno letno stopnjo donosa 2,7 %. Tako stopnjo za udeležbo v kapitalu podjetja skupaj s tveganji, povezanimi s tako naložbo, je treba primerjati s stopnjo 6,35 % obveznic Francije v istem obdobju. Nizka donosnost bi torej odvrnila zasebnega vlagatelja, ki nima davčnih pristojnosti države. Zaradi tako majhnih možnosti, da bi vloženi kapital prinesel donos, se zdi izključeno, da bi preudaren zasebni vlagatelj, katerega podjetje bi bilo zavezano plačilu davka od dohodkov pravnih oseb na kapitalske injekcije, če bi bil na mestu Francije, sodeloval pri povečanju kapitala družbe EDF leta 1997. |
| --- | --- |

(163)

Tako podjetje, katerega delničar bi imel na voljo 5,88 milijarde FRF za njegovo dokapitalizacijo v enakih pogojih kot družba EDF, bi lahko napovedal letni donos 4,64 % na dodatni kapital, ki bi ga vložil delničar, to je 272 milijonov FRF na leto, brez upoštevanja davka od dohodkov pravnih oseb. Z uporabo veljavne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki je bila leta 1997 41,66 %, bi napovedani donos znašal 159 milijonov FRF letno za isti kapitalski vložek, kar pomeni nominalno letno stopnjo donosa 2,7 %. Tako stopnjo za udeležbo v kapitalu podjetja skupaj s tveganji, povezanimi s tako naložbo, je treba primerjati s stopnjo 6,35 % obveznic Francije v istem obdobju. Nizka donosnost bi torej odvrnila zasebnega vlagatelja, ki nima davčnih pristojnosti države. Zaradi tako majhnih možnosti, da bi vloženi kapital prinesel donos, se zdi izključeno, da bi preudaren zasebni vlagatelj, katerega podjetje bi bilo zavezano plačilu davka od dohodkov pravnih oseb na kapitalske injekcije, če bi bil na mestu Francije, sodeloval pri povečanju kapitala družbe EDF leta 1997.

| (164) | Treba je torej preučiti, ali navedbe in informacije iz obdobja, ko je bila sprejeta odločitev o prerazvrstitvi rezervacij brez odtegnitve davka, predložila pa jih je Francija, zajemajo dodatne dokaze, ki bi preudarnega zasebnega vlagatelja prepričale, da bi kljub očitni zelo majhni donosnosti izvedel domnevno naložbo. Ti dokazi so lahko bili povezani zlasti s sposobnostjo družbe EDF (i), da poveča svoje prihodke od dolgoročne dejavnosti, (ii) da izboljša poslovne izide z večjo učinkovitostjo, (iii) da poveča neto vrednost proizvodnih sredstev podjetja ali da (iv) delničarju zagotavlja stalno in zadostno izplačilo. To so dejavniki, ki lahko dolgoročno ustvarijo vrednost za delničarja, če so napovedi pozitivne, če pa so te negativne, pa prinesejo izgubo vrednosti. |
| --- | --- |

(164)

Treba je torej preučiti, ali navedbe in informacije iz obdobja, ko je bila sprejeta odločitev o prerazvrstitvi rezervacij brez odtegnitve davka, predložila pa jih je Francija, zajemajo dodatne dokaze, ki bi preudarnega zasebnega vlagatelja prepričale, da bi kljub očitni zelo majhni donosnosti izvedel domnevno naložbo. Ti dokazi so lahko bili povezani zlasti s sposobnostjo družbe EDF (i), da poveča svoje prihodke od dolgoročne dejavnosti, (ii) da izboljša poslovne izide z večjo učinkovitostjo, (iii) da poveča neto vrednost proizvodnih sredstev podjetja ali da (iv) delničarju zagotavlja stalno in zadostno izplačilo. To so dejavniki, ki lahko dolgoročno ustvarijo vrednost za delničarja, če so napovedi pozitivne, če pa so te negativne, pa prinesejo izgubo vrednosti.

| (165) | V zvezi s tem nobeden od dokumentov, ki so jih predložili francoski organi, ne vsebuje izračuna in celo niti kvalitativne ocene, v skladu s katerima bi bila za delničarja ustvarjena vrednost ter ki bi ju francoski organi preučili in upoštevali za obdobje od 1997 do 2000 ali po njem. Navedena so samo splošna sklicevanja na večje upoštevanje interesov države delničarke. To bi pomenilo, da povečanje vrednosti podjetja kot naložbe za državo delničarko pri odločitvi za domnevno naložbo ni bilo upoštevano. Iz preučitve štirih dejavnikov, ki bi lahko potencialno ustvarili vrednost za delničarja, nikakor ni mogoče sklepati na predvidljivo rast na podlagi podatkov, razpoložljivih leta 1997, med drugim napovedi pričakovanega poslovnega izida družbe EDF za obdobje od 1997 do 2000 in napovedi finančnega scenarija, ki so jih sprejeli nadzorni organi (uvodna izjava 92, preglednica 1 in uvodna izjava 96). |
| --- | --- |

(165)

V zvezi s tem nobeden od dokumentov, ki so jih predložili francoski organi, ne vsebuje izračuna in celo niti kvalitativne ocene, v skladu s katerima bi bila za delničarja ustvarjena vrednost ter ki bi ju francoski organi preučili in upoštevali za obdobje od 1997 do 2000 ali po njem. Navedena so samo splošna sklicevanja na večje upoštevanje interesov države delničarke. To bi pomenilo, da povečanje vrednosti podjetja kot naložbe za državo delničarko pri odločitvi za domnevno naložbo ni bilo upoštevano. Iz preučitve štirih dejavnikov, ki bi lahko potencialno ustvarili vrednost za delničarja, nikakor ni mogoče sklepati na predvidljivo rast na podlagi podatkov, razpoložljivih leta 1997, med drugim napovedi pričakovanega poslovnega izida družbe EDF za obdobje od 1997 do 2000 in napovedi finančnega scenarija, ki so jih sprejeli nadzorni organi (uvodna izjava 92, preglednica 1 in uvodna izjava 96).

| (166) | Kar zadeva skupne prihodke družbe EDF, je lahko država delničarka pričakovala zelo nizko rast, to je 0,64 %. To skorajšnjo stagnacijo je mogoče pojasniti s ciljem, ki ga je določila država, in sicer prispevanje „h konkurenčnosti francoske industrije in povečanju kupne moči gospodinjskega odjemalca“, ki se je odražal z znižanjem v povprečju [...] cen družbe v štirih letih (uvodne izjave 89 in od 95 do 96), kar pomeni letno znižanje [...] %. Družba EDF je opravljala pretežni del svoje dejavnosti v Franciji, saj je bilo za obdobje od 1997 do 2000 določeno, da več kot 89 % prihodkov družbe EDF izvira s francoskega trga. Zato je bil pretežni del teh prihodkov odvisen od odločitev države v zvezi z določanjem cen električne energije. Preudaren zasebni vlagatelj ne bi prezrl tega, da določitev ciljev javne politike, ki so v nasprotju z njegovimi interesi delničarja, škoduje njegovim premoženjskim interesom. Noben preudaren zasebni vlagatelj ne bi sprejel znižanja donosa za svojo naložbo, da bi spodbudil konkurenčnost francoskih podjetij. |
| --- | --- |

(166)

Kar zadeva skupne prihodke družbe EDF, je lahko država delničarka pričakovala zelo nizko rast, to je 0,64 %. To skorajšnjo stagnacijo je mogoče pojasniti s ciljem, ki ga je določila država, in sicer prispevanje „h konkurenčnosti francoske industrije in povečanju kupne moči gospodinjskega odjemalca“, ki se je odražal z znižanjem v povprečju [...] cen družbe v štirih letih (uvodne izjave 89 in od 95 do 96), kar pomeni letno znižanje [...] %. Družba EDF je opravljala pretežni del svoje dejavnosti v Franciji, saj je bilo za obdobje od 1997 do 2000 določeno, da več kot 89 % prihodkov družbe EDF izvira s francoskega trga. Zato je bil pretežni del teh prihodkov odvisen od odločitev države v zvezi z določanjem cen električne energije. Preudaren zasebni vlagatelj ne bi prezrl tega, da določitev ciljev javne politike, ki so v nasprotju z njegovimi interesi delničarja, škoduje njegovim premoženjskim interesom. Noben preudaren zasebni vlagatelj ne bi sprejel znižanja donosa za svojo naložbo, da bi spodbudil konkurenčnost francoskih podjetij.

h konkurenčnosti francoske industrije in povečanju kupne moči gospodinjskega odjemalca

| (167) | Tudi postavka v napovedi pričakovanega poslovnega izida za obdobje od 1997 do 2000, iz katere so razvidni poslovni izidi od glavne dejavnosti družbe EDF, se je morala v tem obdobju zmanjšati za 29 %, in sicer z 9,3 milijarde FRF na 6,6 milijarde FRF leta 2000. Poslovni stroški pa so se morali povečati za 2,2 %, zlasti zaradi povečanih stroškov tekočega poslovanja, saj so se morali finančni stroški, amortizacija in obresti, brez donosa na kapital, zmanjšati. Če amortizacijam dodamo dodelitve in poslovnim izidom od glavne dejavnosti finančne stroške, je bil razvoj za obdobje od 1997 do 2000 prav tako negativen, saj se je moral ta skupni znesek zmanjšati z 62,6 milijarde FRF na 53,9 milijarde FRF, kar pomeni zmanjšanje za 13,9 %. Vendar sposobnost podjetja, da s svojo dejavnostjo ustvari vrednost in pozitivne denarne tokove, nazadnje določa razvoj poslovnega izida od tekoče dejavnosti pred amortizacijami in plačilom obresti. Poleg napovedanega upada, izhajajočega iz upoštevanja ciljev gospodarske ali regulativne politike, je država za družbo EDF določila cilj, da morebitne dobičke od učinkovitosti in produktivnosti podjetja nameni dodatnemu zniževanju cen, po možnosti preden jih nameni večjemu izplačilu delničarju (uvodna izjava 95). To pomeni, da tekoča dejavnost družbe EDF, ozko omejena s cilji gospodarske politike države, v prihodnosti ne bi mogla zagotoviti možnosti za zadovoljiv donos. |
| --- | --- |

(167)

Tudi postavka v napovedi pričakovanega poslovnega izida za obdobje od 1997 do 2000, iz katere so razvidni poslovni izidi od glavne dejavnosti družbe EDF, se je morala v tem obdobju zmanjšati za 29 %, in sicer z 9,3 milijarde FRF na 6,6 milijarde FRF leta 2000. Poslovni stroški pa so se morali povečati za 2,2 %, zlasti zaradi povečanih stroškov tekočega poslovanja, saj so se morali finančni stroški, amortizacija in obresti, brez donosa na kapital, zmanjšati. Če amortizacijam dodamo dodelitve in poslovnim izidom od glavne dejavnosti finančne stroške, je bil razvoj za obdobje od 1997 do 2000 prav tako negativen, saj se je moral ta skupni znesek zmanjšati z 62,6 milijarde FRF na 53,9 milijarde FRF, kar pomeni zmanjšanje za 13,9 %. Vendar sposobnost podjetja, da s svojo dejavnostjo ustvari vrednost in pozitivne denarne tokove, nazadnje določa razvoj poslovnega izida od tekoče dejavnosti pred amortizacijami in plačilom obresti. Poleg napovedanega upada, izhajajočega iz upoštevanja ciljev gospodarske ali regulativne politike, je država za družbo EDF določila cilj, da morebitne dobičke od učinkovitosti in produktivnosti podjetja nameni dodatnemu zniževanju cen, po možnosti preden jih nameni večjemu izplačilu delničarju (uvodna izjava 95). To pomeni, da tekoča dejavnost družbe EDF, ozko omejena s cilji gospodarske politike države, v prihodnosti ne bi mogla zagotoviti možnosti za zadovoljiv donos.

| (168) | Kot je poudarila Komisija v sklepu o razširitvi, bi preudaren zasebni vlagatelj upošteval negotovost glede zneska in spremembe stroškov financiranja pokojnin, s katerimi se je morala spopasti družba EDF leta 1997 v skladu s posebno ureditvijo, ki se uporablja za sektor industrije električne energije in plinarn. V primeru družbe EDF leta 1997 so stroški pokojnin in tako z njimi povezane obveznosti zunaj bilance pomenili hipoteko, ki je napovedovala dodaten odtok sredstev, s čimer se je poslabšal že tako majhen čisti poslovni izid podjetja. |
| --- | --- |

(168)

Kot je poudarila Komisija v sklepu o razširitvi, bi preudaren zasebni vlagatelj upošteval negotovost glede zneska in spremembe stroškov financiranja pokojnin, s katerimi se je morala spopasti družba EDF leta 1997 v skladu s posebno ureditvijo, ki se uporablja za sektor industrije električne energije in plinarn. V primeru družbe EDF leta 1997 so stroški pokojnin in tako z njimi povezane obveznosti zunaj bilance pomenili hipoteko, ki je napovedovala dodaten odtok sredstev, s čimer se je poslabšal že tako majhen čisti poslovni izid podjetja.

| (169) | Medtem ko je masa pokojnin družbe EDF leta 1997 znašala 12,2 milijarde FRF, bi se morala masa pokojnin ob nespremenjeni zakonodaji v naslednjih letih zelo povečati, in sicer v celotni shemi (vključno z družbo GDF in nenacionalniziranimi podjetji) leta 2010 na 20 milijard FRF in leta 2020 na 25 milijard FRF (33). Če se za družbo EDF uporabi ključ razporeditve 78,4 %, ki izraža obseg njene mase plač v industrijskih panogah iz sheme, bi družbi EDF leta 2010 preostal delež 15,7 milijarde FRF in leta 2020 19,6 milijarde FRF, in to brez upoštevanja morebitnih prihodnjih ustvarjenih rezervacij za obveznosti ob nespremenjeni zakonodaji (34). Predvidljiva rast stroškov pokojnin je bila torej večja od čistega poslovnega izida po izplačilu državi in odtegnitvi davka, pričakovanega za obdobje od 1997 do 2000, kakor je prikazano v preglednici 1. Preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki bi tako kot francoska država poglobljeno poznal položaj navedenega podjetja, bi torej lahko leta 1997 na podlagi svoje ocene ugotovil, da se bodo stroški podjetja v prihodnosti povečevali in da se bodo za toliko zmanjševale možnosti za donosnost naložbe. |
| --- | --- |

(169)

Medtem ko je masa pokojnin družbe EDF leta 1997 znašala 12,2 milijarde FRF, bi se morala masa pokojnin ob nespremenjeni zakonodaji v naslednjih letih zelo povečati, in sicer v celotni shemi (vključno z družbo GDF in nenacionalniziranimi podjetji) leta 2010 na 20 milijard FRF in leta 2020 na 25 milijard FRF (33). Če se za družbo EDF uporabi ključ razporeditve 78,4 %, ki izraža obseg njene mase plač v industrijskih panogah iz sheme, bi družbi EDF leta 2010 preostal delež 15,7 milijarde FRF in leta 2020 19,6 milijarde FRF, in to brez upoštevanja morebitnih prihodnjih ustvarjenih rezervacij za obveznosti ob nespremenjeni zakonodaji (34). Predvidljiva rast stroškov pokojnin je bila torej večja od čistega poslovnega izida po izplačilu državi in odtegnitvi davka, pričakovanega za obdobje od 1997 do 2000, kakor je prikazano v preglednici 1. Preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki bi tako kot francoska država poglobljeno poznal položaj navedenega podjetja, bi torej lahko leta 1997 na podlagi svoje ocene ugotovil, da se bodo stroški podjetja v prihodnosti povečevali in da se bodo za toliko zmanjševale možnosti za donosnost naložbe.

33

34

| (170) | Zasebni vlagatelj je lahko poleg tega napovedal precejšnje zmanjšanje dolga družbe EDF, in sicer z [...] FRF na [...] FRF v štirih letih (uvodni izjavi 91 in 95). Vendar je bilo ugotovljeno, da je bonitetna agencija Moody's družbi EDF med letoma 1992 in 1996 dodeljevala bonitetno oceno Aaa z deležem dolga 480 %. Francoski organi poleg tega precej nejasno navajajo, da je družba EDF v obdobju od 1997 in 2000 ustvarila 70 milijard FRF sredstev (uvodna izjava 84). Vendar se razdolžitev družbe EDF in njen samodejni učinek na vrednost neto sredstev podjetja ni smela izražati z izboljšanjem donosa za francosko državo v istem obdobju, temveč, nasprotno, z občutnim upadom glede na obdobje od 1991 do 1996 (uvodna izjava 134). |
| --- | --- |

(170)

Zasebni vlagatelj je lahko poleg tega napovedal precejšnje zmanjšanje dolga družbe EDF, in sicer z [...] FRF na [...] FRF v štirih letih (uvodni izjavi 91 in 95). Vendar je bilo ugotovljeno, da je bonitetna agencija Moody's družbi EDF med letoma 1992 in 1996 dodeljevala bonitetno oceno Aaa z deležem dolga 480 %. Francoski organi poleg tega precej nejasno navajajo, da je družba EDF v obdobju od 1997 in 2000 ustvarila 70 milijard FRF sredstev (uvodna izjava 84). Vendar se razdolžitev družbe EDF in njen samodejni učinek na vrednost neto sredstev podjetja ni smela izražati z izboljšanjem donosa za francosko državo v istem obdobju, temveč, nasprotno, z občutnim upadom glede na obdobje od 1991 do 1996 (uvodna izjava 134).

| (171) | Kot opozarja družba EDF, morebitno znižanje ocene družbe s strani bonitetnih agencij, kakršni sta Moody's ali Standard & Poor's, ne bi moglo nič manj dopuščati, da ta družba ohrani odlično oceno (uvodna izjava 71). Poleg tega je bilo med cilji, določenimi med letoma 1997 in 2000, navedeno zmanjšanje zadolženosti družbe EDF za [...] FRF. Slediti je torej moralo veliko zmanjšanje skupnih stroškov obresti za družbo EDF. Z manjšo kapitalsko injekcijo v znesku 44,8 milijarde FRF namesto 50,7 milijarde FRF torej ne bi bili bistveno ogroženi niti zmanjšanje skupnega dolga družbe EDF, niti njegovi stroški, niti morebitne prednosti za državo delničarko. Delež dolga v okviru lastnih sredstev v višini 163 % namesto 148 %, predvidenih na podlagi oprostitve davka, ne bi škodoval interesom delničarja. Na tem področju ni optimalne finančne strukture in iz poročila nacionalne skupščine (uvodna izjava 100) je razvidno, da deleži v zadevnem sektorju obsegajo od 250 % (družba Verbund, Avstrija) do med 10 in 15 % (družba Veba, Nemčija, in PowerGen, Velika Britanija). |
| --- | --- |

(171)

Kot opozarja družba EDF, morebitno znižanje ocene družbe s strani bonitetnih agencij, kakršni sta Moody's ali Standard & Poor's, ne bi moglo nič manj dopuščati, da ta družba ohrani odlično oceno (uvodna izjava 71). Poleg tega je bilo med cilji, določenimi med letoma 1997 in 2000, navedeno zmanjšanje zadolženosti družbe EDF za [...] FRF. Slediti je torej moralo veliko zmanjšanje skupnih stroškov obresti za družbo EDF. Z manjšo kapitalsko injekcijo v znesku 44,8 milijarde FRF namesto 50,7 milijarde FRF torej ne bi bili bistveno ogroženi niti zmanjšanje skupnega dolga družbe EDF, niti njegovi stroški, niti morebitne prednosti za državo delničarko. Delež dolga v okviru lastnih sredstev v višini 163 % namesto 148 %, predvidenih na podlagi oprostitve davka, ne bi škodoval interesom delničarja. Na tem področju ni optimalne finančne strukture in iz poročila nacionalne skupščine (uvodna izjava 100) je razvidno, da deleži v zadevnem sektorju obsegajo od 250 % (družba Verbund, Avstrija) do med 10 in 15 % (družba Veba, Nemčija, in PowerGen, Velika Britanija).

| (172) | Navedena zadolženost je družbi EDF omogočala, da je financirala svojo rast in poslovne izide brez dodatnih sredstev delničarja, tako da je z „učinkom prenosa“ dolga povečala donosnost sredstev, ki jih je država že vložila. Vendar je imelo prednost razdolževanje, čeprav je imela družba pred zmanjšanjem obravnavanega dolga odlično oceno (uvodna izjava 71). Odličnost ocene, ki je pred letom 1996 kazala na sposobnost družbe EDF, da izplača svoje upnike, ni nezdružljiva z majhnim izplačilom delničarju. Nasprotno, ocena obveznic, ki jih je izdala družba EDF, bi bila toliko boljša, kolikor bi bila manjša dajatev, ki bi jo odtegnil njen delničar. V časovnem okviru, ki je bil izpostavljen v napovedih francoskih organov, predvidljivo zmanjšanje učinka prenosa in vsekakor majhen vpliv zneska davka na delež dolga bi preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu napeljala bodisi k predvidevanju, da so možnosti za donosnost njegove naložbe manjše, ali pa k mnenju, da naložba v lastna sredstva v znesku davka ne bi bila upravičena s potrebo, da se izboljša položaj zadolženosti družbe EDF leta 1997. |
| --- | --- |

(172)

Navedena zadolženost je družbi EDF omogočala, da je financirala svojo rast in poslovne izide brez dodatnih sredstev delničarja, tako da je z „učinkom prenosa“ dolga povečala donosnost sredstev, ki jih je država že vložila. Vendar je imelo prednost razdolževanje, čeprav je imela družba pred zmanjšanjem obravnavanega dolga odlično oceno (uvodna izjava 71). Odličnost ocene, ki je pred letom 1996 kazala na sposobnost družbe EDF, da izplača svoje upnike, ni nezdružljiva z majhnim izplačilom delničarju. Nasprotno, ocena obveznic, ki jih je izdala družba EDF, bi bila toliko boljša, kolikor bi bila manjša dajatev, ki bi jo odtegnil njen delničar. V časovnem okviru, ki je bil izpostavljen v napovedih francoskih organov, predvidljivo zmanjšanje učinka prenosa in vsekakor majhen vpliv zneska davka na delež dolga bi preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu napeljala bodisi k predvidevanju, da so možnosti za donosnost njegove naložbe manjše, ali pa k mnenju, da naložba v lastna sredstva v znesku davka ne bi bila upravičena s potrebo, da se izboljša položaj zadolženosti družbe EDF leta 1997.

| (173) | Zasebni vlagatelj bi lahko nazadnje svojo odločitev za naložbo utemeljil z oceno sposobnosti podjetja, da mu zagotovi stalno in zadostno izplačilo. V zvezi s tem se je pokazal donos, predviden za državo delničarko za obdobje od 1997 do 2000, ki so ga prikazali francoski organi, veliko manjši od 6,35 %, ki bi bil v istem obdobju zagotovljen z obveznicami Francije. Navedeni donos bi bil lahko poleg tega dejansko zmanjšan, da bi se upošteval davek, plačan državi pobiralki davka (uvodni izjavi 103 in 106). Donos delničarja je bil poleg tega znatno zmanjšan v samem trenutku, ko je država izvedla domnevno naložbo. Vsak delničar bi negativno dojemal nenadno in zelo občutno znižanje donosa na kapitalske injekcije. Ta donos se je z 9,32 % dejanskega povprečnega donosa za obdobje od 1991 do 1996 moral zmanjšati na 4,64 % predvidenega donosa za obdobje od 1997 do 2000, kar pomeni zmanjšanje za več kot polovico. Donosnost glede na lastna sredstva se je s povprečnih 14,1 % konec leta 1996 zmanjšala na predvidenih 2,94 % za isto obdobje (uvodni izjavi 92 in 102, preglednici 1 in 3). |
| --- | --- |

(173)

Zasebni vlagatelj bi lahko nazadnje svojo odločitev za naložbo utemeljil z oceno sposobnosti podjetja, da mu zagotovi stalno in zadostno izplačilo. V zvezi s tem se je pokazal donos, predviden za državo delničarko za obdobje od 1997 do 2000, ki so ga prikazali francoski organi, veliko manjši od 6,35 %, ki bi bil v istem obdobju zagotovljen z obveznicami Francije. Navedeni donos bi bil lahko poleg tega dejansko zmanjšan, da bi se upošteval davek, plačan državi pobiralki davka (uvodni izjavi 103 in 106). Donos delničarja je bil poleg tega znatno zmanjšan v samem trenutku, ko je država izvedla domnevno naložbo. Vsak delničar bi negativno dojemal nenadno in zelo občutno znižanje donosa na kapitalske injekcije. Ta donos se je z 9,32 % dejanskega povprečnega donosa za obdobje od 1991 do 1996 moral zmanjšati na 4,64 % predvidenega donosa za obdobje od 1997 do 2000, kar pomeni zmanjšanje za več kot polovico. Donosnost glede na lastna sredstva se je s povprečnih 14,1 % konec leta 1996 zmanjšala na predvidenih 2,94 % za isto obdobje (uvodni izjavi 92 in 102, preglednici 1 in 3).

| (174) | Preudaren zasebni vlagatelj lahko res sprejme zmanjšanje svoje tekoče donosnosti, če pričakuje rast podjetja, ki je razvidna bodisi iz boljšega prihodnjega donosa bodisi iz presoje, da bo lahko podjetje svojo vrednost v prihodnosti povečalo ob prodaji svojih sredstev, izhajajoči iz lastniške pravice nad podjetjem. Tekoča donosnost, ki jo je bilo mogoče pričakovati leta 1997, v zvezi s tem ne bi omogočala nadomestitve nenadnega zmanjšanja pretekle donosnosti. Po drugi strani delničar iz preučitve štirih dejavnikov, ki bi lahko potencialno ustvarili vrednost za delničarja in ki so bili navedeni v uvodnih izjavah od 164 do 173, ne more sklepati na predvidljivo rast vrednosti podjetja na podlagi razpoložljivih podatkov v dokumentih, ki so jih predložili francoski organi. |
| --- | --- |

(174)

Preudaren zasebni vlagatelj lahko res sprejme zmanjšanje svoje tekoče donosnosti, če pričakuje rast podjetja, ki je razvidna bodisi iz boljšega prihodnjega donosa bodisi iz presoje, da bo lahko podjetje svojo vrednost v prihodnosti povečalo ob prodaji svojih sredstev, izhajajoči iz lastniške pravice nad podjetjem. Tekoča donosnost, ki jo je bilo mogoče pričakovati leta 1997, v zvezi s tem ne bi omogočala nadomestitve nenadnega zmanjšanja pretekle donosnosti. Po drugi strani delničar iz preučitve štirih dejavnikov, ki bi lahko potencialno ustvarili vrednost za delničarja in ki so bili navedeni v uvodnih izjavah od 164 do 173, ne more sklepati na predvidljivo rast vrednosti podjetja na podlagi razpoložljivih podatkov v dokumentih, ki so jih predložili francoski organi.

| (175) | Iz razpoložljivih dejstev ni mogoče sklepati niti, da bi se lahko preudaren zasebni vlagatelj, če bi bil na mestu francoske države leta 1997, glede na razpoložljive informacije zanašal na povečanje vrednosti kapitala, ki bi nadomestilo majhno tekočo donosnost za državo. Francoski organi niso izvedli nobene študije vrednosti družbe EDF pred prerazvrstitvijo rezervacij leta 1997 in po njej. |
| --- | --- |

(175)

Iz razpoložljivih dejstev ni mogoče sklepati niti, da bi se lahko preudaren zasebni vlagatelj, če bi bil na mestu francoske države leta 1997, glede na razpoložljive informacije zanašal na povečanje vrednosti kapitala, ki bi nadomestilo majhno tekočo donosnost za državo. Francoski organi niso izvedli nobene študije vrednosti družbe EDF pred prerazvrstitvijo rezervacij leta 1997 in po njej.

| (176) | Družba EDF je bila poleg tega leta 1997 že več kot petdeset let javna ustanova industrijske in komercialne narave in ne delniška družba. V skladu s členom 16 zakona št. 46-628 je njen kapital pripadal francoskemu narodu in je bil neodtujljiv (uvodna izjava 18). Poleg tega je treba ugotoviti, da je tudi po prestrukturiranju bilance družbe EDF leta 1997, uvedenem z zakonom št. 97-1026, skupni neto dolg družbe EDF, ki je znašal približno 118 milijard FRF, daleč presegal vrednost njenih lastnih sredstev, ki je znašala 79,8 milijarde FRF (uvodna izjava 101, preglednica 2). |
| --- | --- |

(176)

Družba EDF je bila poleg tega leta 1997 že več kot petdeset let javna ustanova industrijske in komercialne narave in ne delniška družba. V skladu s členom 16 zakona št. 46-628 je njen kapital pripadal francoskemu narodu in je bil neodtujljiv (uvodna izjava 18). Poleg tega je treba ugotoviti, da je tudi po prestrukturiranju bilance družbe EDF leta 1997, uvedenem z zakonom št. 97-1026, skupni neto dolg družbe EDF, ki je znašal približno 118 milijard FRF, daleč presegal vrednost njenih lastnih sredstev, ki je znašala 79,8 milijarde FRF (uvodna izjava 101, preglednica 2).

| (177) | Iz nobenega dokumenta, v katerem je bil pojasnjen domnevni sklep o naložbi francoskih organov, ni razviden načrt morebitne privatizacije družbe EDF s prodajo celotnega ali dela kapitala v lasti države. Za to bi bilo treba predhodno prevzeti status delniške družbe in opustiti status javne ustanove industrijske in komercialne narave. Nasprotno pa je bilo kot edino sklicevanje na status družbe EDF v navedenih dokumentih omenjena ponovna potrditev volje države, da ohrani poseben status družbe EDF, ki „je morala ostati trdna referenca v prihodnjem razvoju“ na notranjem trgu z električno energijo (uvodna izjava 95). Francija se pri trditvi, da je bila sprejet sklep o naložbi, opira na te informacije. Ta dejstva morajo torej ostati referenčni okvir za analizo domnevnega sklepa. |
| --- | --- |

(177)

Iz nobenega dokumenta, v katerem je bil pojasnjen domnevni sklep o naložbi francoskih organov, ni razviden načrt morebitne privatizacije družbe EDF s prodajo celotnega ali dela kapitala v lasti države. Za to bi bilo treba predhodno prevzeti status delniške družbe in opustiti status javne ustanove industrijske in komercialne narave. Nasprotno pa je bilo kot edino sklicevanje na status družbe EDF v navedenih dokumentih omenjena ponovna potrditev volje države, da ohrani poseben status družbe EDF, ki „je morala ostati trdna referenca v prihodnjem razvoju“ na notranjem trgu z električno energijo (uvodna izjava 95). Francija se pri trditvi, da je bila sprejet sklep o naložbi, opira na te informacije. Ta dejstva morajo torej ostati referenčni okvir za analizo domnevnega sklepa.

je morala ostati trdna referenca v prihodnjem razvoju

| (178) | V teh okoliščinah ne bi bilo razumno in preudarno, če bi zasebni vlagatelj pričakoval povečanje vrednosti kapitala, ki bi bilo odvisno od ukrepa zakonodajne oblasti zoper, po eni strani, določbe zakona, ki so jih sprejeli francoski organi leta 1946 in se dosledno izvajajo, in, po drugi strani, v nasprotju z izrecno voljo države, ki jo je potrdil minister, pristojen za državne udeležbe v času dejanskega stanja leta 1997, da se ohrani poseben pravni status družbe EDF na notranjem trgu z električno energijo, ki je v Uniji liberaliziran. V predpostavkah, na katerih temeljijo ugotovitve družbe EDF glede donosnosti naložbe, ki bi jo leta 1997 pričakoval preudaren zasebni vlagatelj glede na začetno in prihodnjo vrednost delnic družbe EDF (uvodni izjavi 69 in 70), ni upoštevan status družbe EDF leta 1997, izpodbijajo pa jih tudi dokumenti, ki so jih v zvezi s tem predložili francoski organi. |
| --- | --- |

(178)

V teh okoliščinah ne bi bilo razumno in preudarno, če bi zasebni vlagatelj pričakoval povečanje vrednosti kapitala, ki bi bilo odvisno od ukrepa zakonodajne oblasti zoper, po eni strani, določbe zakona, ki so jih sprejeli francoski organi leta 1946 in se dosledno izvajajo, in, po drugi strani, v nasprotju z izrecno voljo države, ki jo je potrdil minister, pristojen za državne udeležbe v času dejanskega stanja leta 1997, da se ohrani poseben pravni status družbe EDF na notranjem trgu z električno energijo, ki je v Uniji liberaliziran. V predpostavkah, na katerih temeljijo ugotovitve družbe EDF glede donosnosti naložbe, ki bi jo leta 1997 pričakoval preudaren zasebni vlagatelj glede na začetno in prihodnjo vrednost delnic družbe EDF (uvodni izjavi 69 in 70), ni upoštevan status družbe EDF leta 1997, izpodbijajo pa jih tudi dokumenti, ki so jih v zvezi s tem predložili francoski organi.

| (179) | Kot poudarjajo francoski organi, družba EDF leta 1997 kot javna ustanova industrijske in komercialne narave ni imela delniškega kapitala, v nasprotju na primer z delniško družbo, katere kapital je v lasti delničarjev (uvodna izjava 19), ki lahko kadar koli preprodajo svoje delnice. Zadevni vlagatelj bi torej moral leta 1997 določiti zlasti nekatere dejavnike ali oblikovati predpostavke, ki jih je treba jemati z veliko previdnostjo; in sicer, (i) v kakšnem znesku bi država določila delniški kapital prihodnje delniške družbe, zlasti z vključitvijo ali nevključitvijo nepravega lastniškega kapitala, ki določa sposobnost družbe, da zagotovi stabilno dividendo; (ii) koliko bi bilo število delnic, med katere bi bil razdeljen kapital, saj višji ali nižji znesek delno določa njihovo privlačnost na trgu; (iii) kakšen bi bil morebitni način odprtja kapitala z izdajo novih delnic in kakšen bi bil njihov znesek, kar določa stopnjo morebitne razvodenitve njegovega deleža; nazadnje, (iv) kdaj bi se transakcija začela izvajati, kar je bilo mogoče zaradi majhnih možnosti za povečanje vrednosti na podlagi napovedanih poslovnih izidov družbe EDF do leta 2000 (uvodna izjava 167) napovedati samo za daljno prihodnost. Iz ničesar v informacijah, ki so jih predložili francoski organi za obdobje pred domnevno naložbo, ni mogoče sklepati, da je bilo mogoče te neznanke odpraviti leta 1997. |
| --- | --- |

(179)

Kot poudarjajo francoski organi, družba EDF leta 1997 kot javna ustanova industrijske in komercialne narave ni imela delniškega kapitala, v nasprotju na primer z delniško družbo, katere kapital je v lasti delničarjev (uvodna izjava 19), ki lahko kadar koli preprodajo svoje delnice. Zadevni vlagatelj bi torej moral leta 1997 določiti zlasti nekatere dejavnike ali oblikovati predpostavke, ki jih je treba jemati z veliko previdnostjo; in sicer, (i) v kakšnem znesku bi država določila delniški kapital prihodnje delniške družbe, zlasti z vključitvijo ali nevključitvijo nepravega lastniškega kapitala, ki določa sposobnost družbe, da zagotovi stabilno dividendo; (ii) koliko bi bilo število delnic, med katere bi bil razdeljen kapital, saj višji ali nižji znesek delno določa njihovo privlačnost na trgu; (iii) kakšen bi bil morebitni način odprtja kapitala z izdajo novih delnic in kakšen bi bil njihov znesek, kar določa stopnjo morebitne razvodenitve njegovega deleža; nazadnje, (iv) kdaj bi se transakcija začela izvajati, kar je bilo mogoče zaradi majhnih možnosti za povečanje vrednosti na podlagi napovedanih poslovnih izidov družbe EDF do leta 2000 (uvodna izjava 167) napovedati samo za daljno prihodnost. Iz ničesar v informacijah, ki so jih predložili francoski organi za obdobje pred domnevno naložbo, ni mogoče sklepati, da je bilo mogoče te neznanke odpraviti leta 1997.

| (180) | V teh okoliščinah bi morebitno povečanje vrednosti pravice, ki jo ima država v kapitalu družbe EDF in ki izhaja iz sporne kapitalske injekcije, če se domneva, da je dokazana (kar očitno ni) pomenilo, da bi preudaren vlagatelj domneval o najmanj štirih glavnih dejavnikih, na katere za razliko od zakonodajalca in regulatorja ne bi imel vpliva niti ne bi nikakor imel na voljo veljavnih informacij, ki so bile razpoložljive leta 1997. Preudaren zasebni vlagatelj ne bi prezrl, da njegova naložba skorajda ne bi bila likvidna. Iz navedenega sledi, da bi preudaren zasebni vlagatelj to okoliščino upošteval, ko bi se odločal za izvedbo ali neizvedbo naložbe. Ta nelikvidnost lahko zmanjša interes, povezan z morebitno rastjo vrednosti podjetja. |
| --- | --- |

(180)

V teh okoliščinah bi morebitno povečanje vrednosti pravice, ki jo ima država v kapitalu družbe EDF in ki izhaja iz sporne kapitalske injekcije, če se domneva, da je dokazana (kar očitno ni) pomenilo, da bi preudaren vlagatelj domneval o najmanj štirih glavnih dejavnikih, na katere za razliko od zakonodajalca in regulatorja ne bi imel vpliva niti ne bi nikakor imel na voljo veljavnih informacij, ki so bile razpoložljive leta 1997. Preudaren zasebni vlagatelj ne bi prezrl, da njegova naložba skorajda ne bi bila likvidna. Iz navedenega sledi, da bi preudaren zasebni vlagatelj to okoliščino upošteval, ko bi se odločal za izvedbo ali neizvedbo naložbe. Ta nelikvidnost lahko zmanjša interes, povezan z morebitno rastjo vrednosti podjetja.

| (181) | Poleg tega mora, kot je navedeno v uvodni izjavi 144, test preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu temeljiti zlasti na informacijah in dokazih, ki jih je predložila država članica v položaju, ko je bil sklep že sprejet, če država članica zatrjuje, da je upoštevala te dokaze in ne drugih, ki so bolj predpostavke in so celo protislovni glede na predložene dokaze. Vendar Sodišče zahteva, da se uporaba načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu opira na ocene, ki jih je bilo mogoče napovedati takrat, ko je bil sprejet sklep (točka 105 sodbe z dne 5. junija 2012). Francoski organi so tako leta 1997 trdili, da se bo status družbe EDF, ki tej družbi ni dovoljeval izdaje in preprodaje delnic, ohranil kot trdna referenca, tudi na liberaliziranem evropskem trgu (uvodna izjava 95). S sprejetjem teh predpostavk, ki nasprotujejo trditvi francoskih organov, se navedeni test opravi v položaju, ki ni ravno najbolj podoben tistemu, v katerem je država članica, kar je v nasprotju z zahtevami sodne prakse (uvodna izjava 126). |
| --- | --- |

(181)

Poleg tega mora, kot je navedeno v uvodni izjavi 144, test preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu temeljiti zlasti na informacijah in dokazih, ki jih je predložila država članica v položaju, ko je bil sklep že sprejet, če država članica zatrjuje, da je upoštevala te dokaze in ne drugih, ki so bolj predpostavke in so celo protislovni glede na predložene dokaze. Vendar Sodišče zahteva, da se uporaba načela preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu opira na ocene, ki jih je bilo mogoče napovedati takrat, ko je bil sprejet sklep (točka 105 sodbe z dne 5. junija 2012). Francoski organi so tako leta 1997 trdili, da se bo status družbe EDF, ki tej družbi ni dovoljeval izdaje in preprodaje delnic, ohranil kot trdna referenca, tudi na liberaliziranem evropskem trgu (uvodna izjava 95). S sprejetjem teh predpostavk, ki nasprotujejo trditvi francoskih organov, se navedeni test opravi v položaju, ki ni ravno najbolj podoben tistemu, v katerem je država članica, kar je v nasprotju z zahtevami sodne prakse (uvodna izjava 126).

| (182) | Vendar tudi če se za potrebe analize predpostavi, da bi lahko preudaren zasebni vlagatelj poleg ponujene zakonsko določene donosnosti upošteval prihodnjo presojo glede vrednosti svoje naložbe na nedoločen datum, da bi se odločil o domnevni naložbi, bi lahko ugotovil, da lahko podjetje ustvari dividende dolgoročno, pri čemer bi sledil napovedi francoske države, ki nadzira družbo EDF od leta 1946. Zasebni delničar bi za presojo vrednosti svoje lastniške pravice v družbi EDF izločil knjigovodsko vrednost neto sredstev podjetja, tudi če bi se zanašal na razdolžitev in na oblikovanje sredstev, ki ju poudarjajo francoski organi (uvodna izjava 84). Vrednost sredstev, zneski naložbe ali razdolžitev ne sovpadajo nujno z dejansko ekonomsko vrednostjo pri določanju transakcijskih cen. Zato se ni treba oprijemati dejstva, da bi bili za skupno povrnitev dolgov družbe EDF leta 1997 potrebni zneski, ki daleč presegajo lastna sredstva družbe EDF (uvodna izjava 177). Vrednost podjetja se dolgoročno določa glede na njegovo sposobnost, da za delničarja ustvari vrednost v obliki dividend ali povečanja vrednosti kapitala, prej kot glede na knjigovodsko vrednost njegovih sredstev ali premoženja. |
| --- | --- |

(182)

Vendar tudi če se za potrebe analize predpostavi, da bi lahko preudaren zasebni vlagatelj poleg ponujene zakonsko določene donosnosti upošteval prihodnjo presojo glede vrednosti svoje naložbe na nedoločen datum, da bi se odločil o domnevni naložbi, bi lahko ugotovil, da lahko podjetje ustvari dividende dolgoročno, pri čemer bi sledil napovedi francoske države, ki nadzira družbo EDF od leta 1946. Zasebni delničar bi za presojo vrednosti svoje lastniške pravice v družbi EDF izločil knjigovodsko vrednost neto sredstev podjetja, tudi če bi se zanašal na razdolžitev in na oblikovanje sredstev, ki ju poudarjajo francoski organi (uvodna izjava 84). Vrednost sredstev, zneski naložbe ali razdolžitev ne sovpadajo nujno z dejansko ekonomsko vrednostjo pri določanju transakcijskih cen. Zato se ni treba oprijemati dejstva, da bi bili za skupno povrnitev dolgov družbe EDF leta 1997 potrebni zneski, ki daleč presegajo lastna sredstva družbe EDF (uvodna izjava 177). Vrednost podjetja se dolgoročno določa glede na njegovo sposobnost, da za delničarja ustvari vrednost v obliki dividend ali povečanja vrednosti kapitala, prej kot glede na knjigovodsko vrednost njegovih sredstev ali premoženja.

| (183) | Med različnimi metodami, ki se uporabljajo v financah pri ocenjevanju oportunitetnih stroškov ali zahtevane donosnosti na podlagi lastniške pravice, ki jo je mogoče proti plačilu prenesti v kapital podjetja, se najpogosteje uporablja metoda na podlagi modela ocenjevanja finančnih sredstev CAMP (v angleščini: Capital Asset Pricing Model) (35). Kot je razvidno iz preglednice 5, uporaba modela CAMP pri naložbi v kapital družbe EDF leta 1997 za likvidna sredstva, kot je delnica družbe EDF, določa ciljno vrednost zahtevane donosnosti približno 12 %, ki lahko doseže do 13,4 %. Vendar je treba to ciljno vrednost obravnavati kot zgornjo mejo. Ta vrednost vključuje domnevo, da je bila mogoča in prenosljiva ne le lastniška pravica nad družbo EDF, kakršna je delnica, temveč da obstaja tudi likvidni trg, država pa je imela celoten kapital in družba EDF ni mogla izdajati delnic. Donosnosti, zahtevani za likvidna sredstva, je treba dodati premijo, ki znaša med 0,5 in 1,5 % (36),kar kaže na veliko negotovost, izhajajočo iz dejavnikov, preučenih v uvodnih izjavah 179 in 180, kar zadeva likvidnost vrednostnih papirjev družbe EDF, ki jih je lahko imel leta 1997 preudaren zasebni vlagatelj. |
| --- | --- |

(183)

Med različnimi metodami, ki se uporabljajo v financah pri ocenjevanju oportunitetnih stroškov ali zahtevane donosnosti na podlagi lastniške pravice, ki jo je mogoče proti plačilu prenesti v kapital podjetja, se najpogosteje uporablja metoda na podlagi modela ocenjevanja finančnih sredstev CAMP (v angleščini: Capital Asset Pricing Model) (35). Kot je razvidno iz preglednice 5, uporaba modela CAMP pri naložbi v kapital družbe EDF leta 1997 za likvidna sredstva, kot je delnica družbe EDF, določa ciljno vrednost zahtevane donosnosti približno 12 %, ki lahko doseže do 13,4 %. Vendar je treba to ciljno vrednost obravnavati kot zgornjo mejo. Ta vrednost vključuje domnevo, da je bila mogoča in prenosljiva ne le lastniška pravica nad družbo EDF, kakršna je delnica, temveč da obstaja tudi likvidni trg, država pa je imela celoten kapital in družba EDF ni mogla izdajati delnic. Donosnosti, zahtevani za likvidna sredstva, je treba dodati premijo, ki znaša med 0,5 in 1,5 % (36),kar kaže na veliko negotovost, izhajajočo iz dejavnikov, preučenih v uvodnih izjavah 179 in 180, kar zadeva likvidnost vrednostnih papirjev družbe EDF, ki jih je lahko imel leta 1997 preudaren zasebni vlagatelj.

Capital Asset Pricing Model

35

36

| (184) | Vsekakor je upoštevnost velikosti 12 % brez likvidnostne premije blizu, čeprav je nižja, tekoči donosnosti lastnih sredstev v višini 14 %, po kateri je družba EDF izplačala francosko državo med letoma 1991 in 1996 (uvodna izjava 102, preglednica 3). Pričakovana donosnost v prihodnosti običajno izhaja iz dejansko dobljene donosnosti. Upoštevnost v navedeni višini 12 % je podprta tudi z uporabo drugih parametrov na podlagi številčnih podatkov, ki so bili na voljo v zadevnem obdobju, vključno s tistimi, ki so bili uporabljeni v študiji, izvedeni za družbo EDF in povzeti v uvodni izjavi 70, v kateri je bila ugotovljena ciljna vrednost v razponu med 11,9 % in 13,5 %, s povprečjem 12,7 %. Ker se rezultati analize z likvidnostno premijo poleg ciljne donosnosti v višini približno 12 % ali z uporabo od leta 1997 14-odstotne dejanske donosnosti v nedavni preteklosti ne spremenijo, navedene premije in dejanske donosnosti ni treba upoštevati.

  Preglednica 5


  Ciljna donosnost, zahtevana za naložbo v delnice družbe EDF leta 1997: Vrednosti izračuna








  Parameter | Vrednost | Vir |
| --- | --- | --- | --- |
| Obrestna mera brez tveganja | 6,35 – 5,58 | Letno povprečje dnevne stopnje referenčne vrednosti posojila Francoske republike leta 1997 za obdobje od 30 do 10 let, vir Banque de France: Taux de référence des bons du Trésor et OAT (Referenčna stopnja blagajniških zapisov in zamenljivih državnih obveznic), (http://www.banque-france.fr/economie-et-statistiques/changes-et-taux). |
| Beta vrednost družbe EDF (zadolžene) | 0,45 – 0,54 – 0,62 | 1. Beta vrednost družbe EDF – Vernimmen in drugi op.cit., graf str. 427. 2/in 3/ Študija Oxera, preglednica 3.8, beta vrednost družb EU v navedenem sektorju. |
| Zadolženost (%) | 60 | Kapitalska struktura družbe EDF po prestrukturiranju leta 1997 |
| Beta vrednost družbe EDF (razdolžene) | 0,84 – 0,89 – 1,36 | 1. in 2. Izračun Komisije. 3. Študija Oxera, preglednica 3.8 |
| Premija za tržno tveganje | 6,3 – 7,3 | 1. Vernimmen op.cit. str. 423, ki navaja Mehra Prescott 2/2003 T.2 FR 1973–98. 2. Povprečna vnaprej plačana premija za tveganje v Franciji za obdobje od 1988 do 1996 (ta premija je leta 1996 znašala 10,1 %). „An examination of Equity Risk Premium Forecasts in the G-6 Countries“, Khorana, Moyer & Pattel, I/B/E/S Working Paper, avgust 1997, str. 25. |
| Razpon ciljne donosnosti | 11,7 – 12,1 – 13,4 | Izračun Komisije |
| Mediana donosnosti | 12 | Izračun Komisije |

(184)

Vsekakor je upoštevnost velikosti 12 % brez likvidnostne premije blizu, čeprav je nižja, tekoči donosnosti lastnih sredstev v višini 14 %, po kateri je družba EDF izplačala francosko državo med letoma 1991 in 1996 (uvodna izjava 102, preglednica 3). Pričakovana donosnost v prihodnosti običajno izhaja iz dejansko dobljene donosnosti. Upoštevnost v navedeni višini 12 % je podprta tudi z uporabo drugih parametrov na podlagi številčnih podatkov, ki so bili na voljo v zadevnem obdobju, vključno s tistimi, ki so bili uporabljeni v študiji, izvedeni za družbo EDF in povzeti v uvodni izjavi 70, v kateri je bila ugotovljena ciljna vrednost v razponu med 11,9 % in 13,5 %, s povprečjem 12,7 %. Ker se rezultati analize z likvidnostno premijo poleg ciljne donosnosti v višini približno 12 % ali z uporabo od leta 1997 14-odstotne dejanske donosnosti v nedavni preteklosti ne spremenijo, navedene premije in dejanske donosnosti ni treba upoštevati.

Preglednica 5

Preglednica 5

Ciljna donosnost, zahtevana za naložbo v delnice družbe EDF leta 1997: Vrednosti izračuna

Ciljna donosnost, zahtevana za naložbo v delnice družbe EDF leta 1997: Vrednosti izračuna

Parameter

Vrednost

Vir

Obrestna mera brez tveganja

6,35 – 5,58

Letno povprečje dnevne stopnje referenčne vrednosti posojila Francoske republike leta 1997 za obdobje od 30 do 10 let, vir Banque de France: Taux de référence des bons du Trésor et OAT (Referenčna stopnja blagajniških zapisov in zamenljivih državnih obveznic), (http://www.banque-france.fr/economie-et-statistiques/changes-et-taux).

Beta vrednost družbe EDF (zadolžene)

0,45 – 0,54 – 0,62

1. Beta vrednost družbe EDF – Vernimmen in drugi op.cit., graf str. 427. 2/in 3/ Študija Oxera, preglednica 3.8, beta vrednost družb EU v navedenem sektorju.

Zadolženost (%)

60

Kapitalska struktura družbe EDF po prestrukturiranju leta 1997

Beta vrednost družbe EDF (razdolžene)

0,84 – 0,89 – 1,36

1. in 2. Izračun Komisije. 3. Študija Oxera, preglednica 3.8

Premija za tržno tveganje

6,3 – 7,3

1. Vernimmen op.cit. str. 423, ki navaja Mehra Prescott 2/2003 T.2 FR 1973–98. 2. Povprečna vnaprej plačana premija za tveganje v Franciji za obdobje od 1988 do 1996 (ta premija je leta 1996 znašala 10,1 %). „An examination of Equity Risk Premium Forecasts in the G-6 Countries“, Khorana, Moyer & Pattel, I/B/E/S Working Paper, avgust 1997, str. 25.

Razpon ciljne donosnosti

11,7 – 12,1 – 13,4

Izračun Komisije

Mediana donosnosti

12

Izračun Komisije

| (185) | Preudaren zasebni vlagatelj bi se za sprejetje odločitve o naložbi leta 1997 v okoliščinah, ki so bile čim bolj podobne okoliščinam francoskih organov, oprl na sistematične ocene prihodnjih poslovnih izidov družbe EDF, ki bi jih potrdili pristojni organi in za katere bi bili kot finančni scenarij predvideni takšni poslovni izidi, kakršni so zajeti v napovedi pričakovanega poslovnega izida družbe EDF za obdobje od 1997 do 2000 (uvodne izjave od 90 do 92, preglednica 1, uvodna izjava 97). Oprostitev davka je leta 1997 po prestrukturiranju bilance znašala 11 % od 53,3 milijarde FRF kapitala in kapitalskih injekcij. Mogoče je torej domnevati, da je naložba omogočila pravico do prejetja 11 % od dividend (donosnost kapitalskih injekcij, kakor so ocenjene v preglednicah 1 in 4) in od vrednosti družbe EDF. Za določitev te vrednosti je treba uporabiti model za izračun dolgoročne vrednosti podjetja, to je model diskontiranih dividend (v angleščini „dividend discount model“„DDM“) (37). |
| --- | --- |

(185)

Preudaren zasebni vlagatelj bi se za sprejetje odločitve o naložbi leta 1997 v okoliščinah, ki so bile čim bolj podobne okoliščinam francoskih organov, oprl na sistematične ocene prihodnjih poslovnih izidov družbe EDF, ki bi jih potrdili pristojni organi in za katere bi bili kot finančni scenarij predvideni takšni poslovni izidi, kakršni so zajeti v napovedi pričakovanega poslovnega izida družbe EDF za obdobje od 1997 do 2000 (uvodne izjave od 90 do 92, preglednica 1, uvodna izjava 97). Oprostitev davka je leta 1997 po prestrukturiranju bilance znašala 11 % od 53,3 milijarde FRF kapitala in kapitalskih injekcij. Mogoče je torej domnevati, da je naložba omogočila pravico do prejetja 11 % od dividend (donosnost kapitalskih injekcij, kakor so ocenjene v preglednicah 1 in 4) in od vrednosti družbe EDF. Za določitev te vrednosti je treba uporabiti model za izračun dolgoročne vrednosti podjetja, to je model diskontiranih dividend (v angleščini „dividend discount model“„DDM“) (37).

dividend discount model

37

| (186) | Rezultati navedene analize, izvedene na podlagi modela DDM glede naložbe v znesku 5,88 milijarde FRF od dividend, predvidenih v napovedi pričakovanega poslovnega izida družbe EDF za leta od 1997 do 2000 (donosnost kapitalskih injekcij in dodatna donosnost iz preglednice 1) so predstavljeni v preglednici 6, pri čemer so navedeni notranja stopnja donosa (IRR) finančnih tokov in neto sedanje vrednosti („NPV“) za stopnje ciljne donosnosti v višinah 12 %, 6,35 % in 5,58 % (38). Ti rezultati so izračunani za referenčni scenarij, ki temelji na običajni analitični praksi (preglednica 6.1), ki zajema tri manj verjetne analize občutljivosti, na podlagi katerih se izdelajo predpostavke referenčnega scenarija in torej simulirajo večjo donosnost za delničarja kot referenčni scenarij (preglednice 6.2, 6.3 in 6.4).

  Preglednica 6


  Ocena donosnosti (NPV) naložbe v znesku 5,88 milijarde FRF po modelu DDM na podlagi napovedi pričakovanega poslovnega izida družbe EDF za obdobje 1997–2000 (preglednica 1) (v milijardah FRF)

  6.1   Osrednji scenarij (predvidena rast dividend na koncu obdobja 1999–2000) | | 1.1.1997 | 31.12.1997 | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Naložba | Dividenda | Dividenda | Dividenda | Dividenda | Vrednost DDM |
| | | – 5,88 | 0,23 | 0,28 | 0,26 | 0,26 | 2,21 |
| NPV 12 % | – 3.43 | | | | | | |
| NPV 6,35 % | – 3.17 | | | | | | |
| NPV 5,58 % | – 3,12 | | | | | | |
| IRR | – 13 % | | | | | | |
| Op. V preglednici je navedeno: Za predvidene finančne tokove med 1. januarjem 1997 in 31. decembrom 2000 NPV z diskontno stopnjo 12 % znaša – 3,43 milijarde FRF [...] in IRR je – 13 % |

(186)

Rezultati navedene analize, izvedene na podlagi modela DDM glede naložbe v znesku 5,88 milijarde FRF od dividend, predvidenih v napovedi pričakovanega poslovnega izida družbe EDF za leta od 1997 do 2000 (donosnost kapitalskih injekcij in dodatna donosnost iz preglednice 1) so predstavljeni v preglednici 6, pri čemer so navedeni notranja stopnja donosa (IRR) finančnih tokov in neto sedanje vrednosti („NPV“) za stopnje ciljne donosnosti v višinah 12 %, 6,35 % in 5,58 % (38). Ti rezultati so izračunani za referenčni scenarij, ki temelji na običajni analitični praksi (preglednica 6.1), ki zajema tri manj verjetne analize občutljivosti, na podlagi katerih se izdelajo predpostavke referenčnega scenarija in torej simulirajo večjo donosnost za delničarja kot referenčni scenarij (preglednice 6.2, 6.3 in 6.4).

38

Preglednica 6

Preglednica 6

Ocena donosnosti (NPV) naložbe v znesku 5,88 milijarde FRF po modelu DDM na podlagi napovedi pričakovanega poslovnega izida družbe EDF za obdobje 1997–2000 (preglednica 1) (v milijardah FRF)

Ocena donosnosti (NPV) naložbe v znesku 5,88 milijarde FRF po modelu DDM na podlagi napovedi pričakovanega poslovnega izida družbe EDF za obdobje 1997–2000 (preglednica 1) (v milijardah FRF)

6.1   Osrednji scenarij (predvidena rast dividend na koncu obdobja 1999–2000)

1.1.1997

31.12.1997

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2000

Naložba

Dividenda

Dividenda

Dividenda

Dividenda

Vrednost DDM

– 5,88

0,23

0,28

0,26

0,26

2,21

NPV 12 %

– 3.43

NPV 6,35 %

– 3.17

NPV 5,58 %

– 3,12

IRR

– 13 %

Op. V preglednici je navedeno: Za predvidene finančne tokove med 1. januarjem 1997 in 31. decembrom 2000 NPV z diskontno stopnjo 12 % znaša – 3,43 milijarde FRF [...] in IRR je – 13 %

6.2   Občutljivost 1 (ɗ dividende = 4,51 % letne stopnje 1997/2000)

| | | 1.1.1997 | 31.12.1997 | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Naložba | Dividenda | Dividenda | Dividenda | Dividenda | Vrednost DDM |
| | | – 5,88 | 0,23 | 0,28 | 0,26 | 0,26 | 3,69 |
| NPV 12 % | – 2,68 | | | | | | |
| NPV 6,35 % | – 2,14 | | | | | | |
| NPV 5,58 % | – 2,05 | | | | | | |
| IRR | – 4,7 % | | | | | | |

1.1.1997

31.12.1997

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2000

Naložba

Dividenda

Dividenda

Dividenda

Dividenda

Vrednost DDM

– 5,88

0,23

0,28

0,26

0,26

3,69

NPV 12 %

– 2,68

NPV 6,35 %

– 2,14

NPV 5,58 %

– 2,05

IRR

– 4,7 %

6.3   Občutljivost 2 (Osrednji scenarij + dodatnih 11 % nepravega lastniškega kapitala)

| | | 1.1.1997 | 31.12.1997 | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Naložba | Dividenda | Dividenda | Dividenda | Dividenda | Vrednost DDM |
| | | – 5,88 | 0,23 | 0,28 | 0,26 | 0,26 | 4,93 |
| NPV 12 % | – 2,06 | | | | | | |
| NPV 6,35 % | – 1,29 | | | | | | |
| NPV 5,58 % | – 1,16 | | | | | | |
| IRR | 0,3 % | | | | | | |

1.1.1997

31.12.1997

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2000

Naložba

Dividenda

Dividenda

Dividenda

Dividenda

Vrednost DDM

– 5,88

0,23

0,28

0,26

0,26

4,93

NPV 12 %

– 2,06

NPV 6,35 %

– 1,29

NPV 5,58 %

– 1,16

IRR

0,3 %

6.4   Občutljivost 3 (Občutljivost 1 + dodatnih 11 % nepravega lastniškega kapitala)

| | | 1.1.1997 | 31.12.1997 | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Naložba | Dividenda | Dividenda | Dividenda | Dividenda | Vrednost DDM |
| | | – 5,88 | 0,23 | 0,28 | 0,26 | 0,26 | 6,41 |
| NPV 12 % | – 1,30 | | | | | | |
| NPV 6,35 % | – 0,26 | | | | | | |
| NPV 5,58 % | – 0,08 | | | | | | |
| IRR | 5,2 % | | | | | | |

1.1.1997

31.12.1997

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2000

Naložba

Dividenda

Dividenda

Dividenda

Dividenda

Vrednost DDM

– 5,88

0,23

0,28

0,26

0,26

6,41

NPV 12 %

– 1,30

NPV 6,35 %

– 0,26

NPV 5,58 %

– 0,08

IRR

5,2 %

| (187) | Iz ocen v preglednici 6 izhaja, da bi navedena transakcija ustvarila veliko izgubo neto sedanje vrednosti (– 3,43 milijarde FRF), če bi domnevno vloženi znesek 5,88 milijarde FRF omogočil pravico do sorazmernega deleža od dividend in od vrednosti družbe EDF. Da bi bila naložba v finančnem interesu zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, bi se ta moral ob najpogosteje navedeni predpostavki (preglednica 6.1) zadovoljiti z donosnostjo, ki bi bila veliko nižja od oportunitetnih stroškov kapitala v višini 12 % za naložbo v likvidne delnice družbe EDF ter celo nižja tudi od donosnosti obveznic francoske države, izdanih za 30 let (6,35 %) in 10 let (5,58 %), leta 1997. Preudaren zasebni vlagatelj torej pod temi pogoji očitno ne bi izvedel naložbe. |
| --- | --- |

(187)

Iz ocen v preglednici 6 izhaja, da bi navedena transakcija ustvarila veliko izgubo neto sedanje vrednosti (– 3,43 milijarde FRF), če bi domnevno vloženi znesek 5,88 milijarde FRF omogočil pravico do sorazmernega deleža od dividend in od vrednosti družbe EDF. Da bi bila naložba v finančnem interesu zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, bi se ta moral ob najpogosteje navedeni predpostavki (preglednica 6.1) zadovoljiti z donosnostjo, ki bi bila veliko nižja od oportunitetnih stroškov kapitala v višini 12 % za naložbo v likvidne delnice družbe EDF ter celo nižja tudi od donosnosti obveznic francoske države, izdanih za 30 let (6,35 %) in 10 let (5,58 %), leta 1997. Preudaren zasebni vlagatelj torej pod temi pogoji očitno ne bi izvedel naložbe.

| (188) | Te ugotovitve kvalitativno ne spremenijo drugih predpostavk, ki so uporabljene kot preizkusni test in čeprav so manj verjetne, več obetajo od domnevne naložbe (preglednice od 6.2 do 6.4) (39). Vsekakor je ponujena donosnost nižja od 12 % in celo nižja od tiste, ki izhaja iz obveznic francoske države, izdanih leta 1997 za 30 in 10 let. Preudaren zasebni vlagatelj nazadnje na podlagi drugih razpoložljivih spremenljivk v zvezi z napovedmi poslovnega izida družbe EDF, kakršne so napovedi prihodkov, poslovnih izidov glavne dejavnosti ali čistega poslovnega izida (uvodne izjave od 166 do 168), ne bi mogel predvideti popolnega preobrata v trendu, ki bi nato omogočil boljšo donosnost ali ustvaril vrednost za državo delničarko. Te predvidljive in leta 1997 predvidene spremembe podpirajo tudi sklepanja in njihovo razširitev na obdobje po letu 2000, kakor ga je lahko preudaren zasebni vlagatelj predvidel leta 1997 na podlagi informacij, ki so jih predložili francoski organi. |
| --- | --- |

(188)

Te ugotovitve kvalitativno ne spremenijo drugih predpostavk, ki so uporabljene kot preizkusni test in čeprav so manj verjetne, več obetajo od domnevne naložbe (preglednice od 6.2 do 6.4) (39). Vsekakor je ponujena donosnost nižja od 12 % in celo nižja od tiste, ki izhaja iz obveznic francoske države, izdanih leta 1997 za 30 in 10 let. Preudaren zasebni vlagatelj nazadnje na podlagi drugih razpoložljivih spremenljivk v zvezi z napovedmi poslovnega izida družbe EDF, kakršne so napovedi prihodkov, poslovnih izidov glavne dejavnosti ali čistega poslovnega izida (uvodne izjave od 166 do 168), ne bi mogel predvideti popolnega preobrata v trendu, ki bi nato omogočil boljšo donosnost ali ustvaril vrednost za državo delničarko. Te predvidljive in leta 1997 predvidene spremembe podpirajo tudi sklepanja in njihovo razširitev na obdobje po letu 2000, kakor ga je lahko preudaren zasebni vlagatelj predvidel leta 1997 na podlagi informacij, ki so jih predložili francoski organi.

39

| (189) | Tudi če bi preudaren zasebni vlagatelj pričakoval kapitalski dobiček poleg redne donosnosti družbe EDF – kar ni nikjer razvidno iz informacij in podatkov, ki so jih predložili francoski organi in kar bi bilo poleg tega preveč tvegano glede na status družbe EDF leta 1997 – je izključeno, da bi izvedel domnevno naložbo. V teh okoliščinah je uporaba testa preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu pokazala, da tudi če bi bila oprostitev davka 5,88 milijarde FRF dejansko odločitev države delničarke o naložbi, te transakcije preudaren zasebni vlagatelj ne bi izvedel, če bi imel na voljo informacije, ki so jih predložili francoski organi. |
| --- | --- |

(189)

Tudi če bi preudaren zasebni vlagatelj pričakoval kapitalski dobiček poleg redne donosnosti družbe EDF – kar ni nikjer razvidno iz informacij in podatkov, ki so jih predložili francoski organi in kar bi bilo poleg tega preveč tvegano glede na status družbe EDF leta 1997 – je izključeno, da bi izvedel domnevno naložbo. V teh okoliščinah je uporaba testa preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu pokazala, da tudi če bi bila oprostitev davka 5,88 milijarde FRF dejansko odločitev države delničarke o naložbi, te transakcije preudaren zasebni vlagatelj ne bi izvedel, če bi imel na voljo informacije, ki so jih predložili francoski organi.

| (190) | V zvezi s tem so pripombe družbe EDF, ki so bile ponovno navedene v uvodni izjavi 71 in v skladu s katerimi oprostitev davka ne bi imela škodljivega učinka na konkurenco niti naj ne bi zagotovila prednosti, saj naj bi lahko družba EDF vsekakor našla enakovredna finančna sredstva na kapitalskih trgih, v nasprotju z dejstvi. Ni sporno, da družba EDF za zagotovitev navedenega zneska ne bi mogla izdati delnic na trgih. Čeprav bi lahko družba EDF nedvomno našla posojilodajalca, bi morala za posojilo ali ustrezno izdajo obveznic po vsej verjetnosti plačati višjo obrestno mero, kot jo je francoska država pričakovala za kapitalske injekcije družbe EDF za obdobje od 1997 do 2000, in od stroška refinanciranja, ki ustreza državnim obveznicam leta 1997). Če bi lahko družba EDF imela na voljo znesek, ki bi bil načeloma enakovreden, bi bili kriti stroški refinanciranja višji od domnevne naložbe. Tudi tako bi, brez upoštevanja odplačila glavnice, katere del družbi EDF ni bilo treba odplačati v znesku oprostitve davka ali enakovrednemu znesku kapitalskih injekcij leta 1997, navedeni ukrep družbi EDF zagotovil gospodarsko prednost z zmanjšanjem njenih finančnih stroškov. |
| --- | --- |

(190)

V zvezi s tem so pripombe družbe EDF, ki so bile ponovno navedene v uvodni izjavi 71 in v skladu s katerimi oprostitev davka ne bi imela škodljivega učinka na konkurenco niti naj ne bi zagotovila prednosti, saj naj bi lahko družba EDF vsekakor našla enakovredna finančna sredstva na kapitalskih trgih, v nasprotju z dejstvi. Ni sporno, da družba EDF za zagotovitev navedenega zneska ne bi mogla izdati delnic na trgih. Čeprav bi lahko družba EDF nedvomno našla posojilodajalca, bi morala za posojilo ali ustrezno izdajo obveznic po vsej verjetnosti plačati višjo obrestno mero, kot jo je francoska država pričakovala za kapitalske injekcije družbe EDF za obdobje od 1997 do 2000, in od stroška refinanciranja, ki ustreza državnim obveznicam leta 1997). Če bi lahko družba EDF imela na voljo znesek, ki bi bil načeloma enakovreden, bi bili kriti stroški refinanciranja višji od domnevne naložbe. Tudi tako bi, brez upoštevanja odplačila glavnice, katere del družbi EDF ni bilo treba odplačati v znesku oprostitve davka ali enakovrednemu znesku kapitalskih injekcij leta 1997, navedeni ukrep družbi EDF zagotovil gospodarsko prednost z zmanjšanjem njenih finančnih stroškov.

| (191) | Tudi če bi bilo mogoče uporabiti načelo preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, glede na dokumente, ki so jih predložili francoski organi in v katerih so po njihovih navedbah pojasnjene napovedi donosnosti in tveganj, povezanih z domnevno naložbo, v obliki oprostitve davka, je mogoče z uporabo testa načela zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu ugotoviti, da preudaren zasebni vlagatelj ne bi vložil zneska, ki bi bil enak dolgovanemu davku pri povečanju kapitala družbe EDF leta 1997. |
| --- | --- |

(191)

Tudi če bi bilo mogoče uporabiti načelo preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, glede na dokumente, ki so jih predložili francoski organi in v katerih so po njihovih navedbah pojasnjene napovedi donosnosti in tveganj, povezanih z domnevno naložbo, v obliki oprostitve davka, je mogoče z uporabo testa načela zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu ugotoviti, da preudaren zasebni vlagatelj ne bi vložil zneska, ki bi bil enak dolgovanemu davku pri povečanju kapitala družbe EDF leta 1997.

| (192) | Dejstvo, da družba EDF ni plačala davka od dohodkov pravnih oseb v znesku 5,88 milijarde FRF, se ne zdi kot donosna naložba države delničarke v skladu z načelom preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Prej se to zdi kot odstopajoč ukrep oprostitve davka ad hoc, ki je družbi EDF zagotovil gospodarsko prednost, enakovredno znesku neplačanega davka. Taka prednost nujno okrepi položaj družbe EDF glede na njene konkurente, ker znesek lastnih sredstev med drugimi dejavniki določa možnost in pogoje za zunanje financiranje podjetja, poleg tega pa je bilo mogoče tako privarčevana sredstva uporabiti za druge namene, kot je med drugim naložba v Franciji ali drugih državah članicah, kjer so konkurenti izvajali svojo dejavnost leta 1997. |
| --- | --- |

(192)

Dejstvo, da družba EDF ni plačala davka od dohodkov pravnih oseb v znesku 5,88 milijarde FRF, se ne zdi kot donosna naložba države delničarke v skladu z načelom preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Prej se to zdi kot odstopajoč ukrep oprostitve davka ad hoc, ki je družbi EDF zagotovil gospodarsko prednost, enakovredno znesku neplačanega davka. Taka prednost nujno okrepi položaj družbe EDF glede na njene konkurente, ker znesek lastnih sredstev med drugimi dejavniki določa možnost in pogoje za zunanje financiranje podjetja, poleg tega pa je bilo mogoče tako privarčevana sredstva uporabiti za druge namene, kot je med drugim naložba v Franciji ali drugih državah članicah, kjer so konkurenti izvajali svojo dejavnost leta 1997.

ad hoc

| (193) | Navedena gospodarska prednost torej izkrivlja konkurenco v smislu člena 107(1) PDEU. Ta prednost je selektivna, ker je neplačan davek od dohodkov pravnih oseb za del računovodskih rezervacij izjema glede na običajno davčno obravnavo take transakcije in ker je bila ta izjema v obravnavanem primeru uporabljena samo za družbo EDF. |
| --- | --- |

(193)

Navedena gospodarska prednost torej izkrivlja konkurenco v smislu člena 107(1) PDEU. Ta prednost je selektivna, ker je neplačan davek od dohodkov pravnih oseb za del računovodskih rezervacij izjema glede na običajno davčno obravnavo take transakcije in ker je bila ta izjema v obravnavanem primeru uporabljena samo za družbo EDF.

9.2   DRŽAVNA SREDSTVA

| (194) | Pojem pomoči ne zajema le pozitivnih storitev, kot so subvencije, temveč tudi vse ukrepe javnih organov oblasti, ki zmanjšajo običajne stroške v proračunu podjetja in ki imajo enake učinke kot subvencije (40). V skladu z ustaljeno sodno prakso (41) je neodtegnitev davka, ki bi ga država morala pobrati, enakovredna porabi iz državnih sredstev. |
| --- | --- |

(194)

Pojem pomoči ne zajema le pozitivnih storitev, kot so subvencije, temveč tudi vse ukrepe javnih organov oblasti, ki zmanjšajo običajne stroške v proračunu podjetja in ki imajo enake učinke kot subvencije (40). V skladu z ustaljeno sodno prakso (41) je neodtegnitev davka, ki bi ga država morala pobrati, enakovredna porabi iz državnih sredstev.

40

41

| (195) | Ta neodtegnitev celotnega davka od dohodkov pravnih oseb, ki bi moral biti pobran v obračunskem obdobju 1997, izhaja neposredno iz davčnih določb francoskih organov za izvajanje državnega akta, to je zakona št. 97-1026 z dne 10. novembra 1997. |
| --- | --- |

(195)

Ta neodtegnitev celotnega davka od dohodkov pravnih oseb, ki bi moral biti pobran v obračunskem obdobju 1997, izhaja neposredno iz davčnih določb francoskih organov za izvajanje državnega akta, to je zakona št. 97-1026 z dne 10. novembra 1997.

9.3   IZKRIVLJANJE KONKURENCE IN VPLIV NA TRGOVINO MED DRŽAVAMI ČLANICAMI

| (196) | Družba EDF je od ustanovitve leta 1946 do začetka veljavnosti Direktive 96/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta na francoskem trgu uživala monopolni položaj z izključnimi pravicami za prenos, distribucijo ter uvoz in izvoz električne energije. Vendar je družba EDF že konkurirala proizvajalcem električne energije v drugih državah članicah še pred začetkom veljavnosti Direktive 96/92/ES. Poleg tega je na povezanih trgih, na katerih je družba EDF že razširila različne dejavnosti prek svojih izključnih pravic bodisi z zemljepisnega bodisi s sektorskega stališča, že obstajala svobodna konkurenca. Učinki konkurence na trgovino so torej obstajali veliko pred liberalizacijo, določeno z Direktivo 96/92/ES. |
| --- | --- |

(196)

Družba EDF je od ustanovitve leta 1946 do začetka veljavnosti Direktive 96/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta na francoskem trgu uživala monopolni položaj z izključnimi pravicami za prenos, distribucijo ter uvoz in izvoz električne energije. Vendar je družba EDF že konkurirala proizvajalcem električne energije v drugih državah članicah še pred začetkom veljavnosti Direktive 96/92/ES. Poleg tega je na povezanih trgih, na katerih je družba EDF že razširila različne dejavnosti prek svojih izključnih pravic bodisi z zemljepisnega bodisi s sektorskega stališča, že obstajala svobodna konkurenca. Učinki konkurence na trgovino so torej obstajali veliko pred liberalizacijo, določeno z Direktivo 96/92/ES.

| (197) | Električna energija je bila pomemben in rastoč predmet trgovine med državami članicami, pri katerih je družba EDF aktivno sodelovala. Ta trgovina, ki se je okrepila s sprejetjem Direktive Sveta 90/547/EGS (42), je potekala na podlagi komercialnih sporazumov med različnimi operaterji visokonapetostnih omrežij električne energije v državah članicah. V evropskih državah OECD se je uvoz električne energije med letoma 1980 in 1990 povečal na več kot 7-odstotno letno povprečno stopnjo. Družba EDF je od leta 1981 do leta 1989 pomnožila presežek svoje komercialne bilance električne energije z 9, ter dosegla neto izvoz 42 TWh, kar predstavlja 10 % njene celotne proizvodnje. Leta 1985 je v druge države članice družba EDF izvozila že 19 TWh. |
| --- | --- |

(197)

Električna energija je bila pomemben in rastoč predmet trgovine med državami članicami, pri katerih je družba EDF aktivno sodelovala. Ta trgovina, ki se je okrepila s sprejetjem Direktive Sveta 90/547/EGS (42), je potekala na podlagi komercialnih sporazumov med različnimi operaterji visokonapetostnih omrežij električne energije v državah članicah. V evropskih državah OECD se je uvoz električne energije med letoma 1980 in 1990 povečal na več kot 7-odstotno letno povprečno stopnjo. Družba EDF je od leta 1981 do leta 1989 pomnožila presežek svoje komercialne bilance električne energije z 9, ter dosegla neto izvoz 42 TWh, kar predstavlja 10 % njene celotne proizvodnje. Leta 1985 je v druge države članice družba EDF izvozila že 19 TWh.

42

| (198) | Celo pred začetkom veljavnosti Direktive 96/92/ES, februarja 1999, so nekatere države članice že enostransko sprejele ukrepe za odprtje trga električne energije. Zlasti Združeno kraljestvo je leta 1990 v celoti odprlo svoj trg za velike industrijske stranke. Švedska je v celoti odprla svoj trg leta 1996, Finska ga je začela odpirati leta 1995, in ga v celoti odprla leta 1997, Nemčija ga je v celoti odprla leta 1998 in Nizozemska ga je v celoti odprla za industrijske stranke leta 1998. V teh okoliščinah so lahko državne pomoči, dodeljene podjetjem z monopolom v državah članicah, ki so bile dejavno vključene v trgovino znotraj Unije, kakor družba EDF, in to celo pred datumom, določenim z direktivo za odprtje trga konkurenci, prizadele trgovino med državami članicami v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(198)

Celo pred začetkom veljavnosti Direktive 96/92/ES, februarja 1999, so nekatere države članice že enostransko sprejele ukrepe za odprtje trga električne energije. Zlasti Združeno kraljestvo je leta 1990 v celoti odprlo svoj trg za velike industrijske stranke. Švedska je v celoti odprla svoj trg leta 1996, Finska ga je začela odpirati leta 1995, in ga v celoti odprla leta 1997, Nemčija ga je v celoti odprla leta 1998 in Nizozemska ga je v celoti odprla za industrijske stranke leta 1998. V teh okoliščinah so lahko državne pomoči, dodeljene podjetjem z monopolom v državah članicah, ki so bile dejavno vključene v trgovino znotraj Unije, kakor družba EDF, in to celo pred datumom, določenim z direktivo za odprtje trga konkurenci, prizadele trgovino med državami članicami v smislu člena 107(1) PDEU.

| (199) | Družba EDF v letnem poročilu za leto 1997 navaja, da je „med vsemi vodilnimi mednarodnimi operaterji v sektorju električne energije, pri čemer imamo zunaj Francije več kot 13 milijard FRF naložb, proizvodni park z nameščenimi zmogljivostmi, ki obsegajo skoraj 11 % moči francoskega parka, in več kot 8 milijonov strank.“ V navedenem poročilu je še poudarjeno, da je družba EDF leta 1997 „pomnožila in okrepila svoje naložbe v Evropi z razširitvijo svoje prisotnosti v Avstriji in na Poljskem“ in da je „izvozila več kot 70 TWh v Evropo“. Te izvoze je izvedla v konkurenci z alternativnimi dobavitelji na zadevnih trgih. |
| --- | --- |

(199)

Družba EDF v letnem poročilu za leto 1997 navaja, da je „med vsemi vodilnimi mednarodnimi operaterji v sektorju električne energije, pri čemer imamo zunaj Francije več kot 13 milijard FRF naložb, proizvodni park z nameščenimi zmogljivostmi, ki obsegajo skoraj 11 % moči francoskega parka, in več kot 8 milijonov strank.“ V navedenem poročilu je še poudarjeno, da je družba EDF leta 1997 „pomnožila in okrepila svoje naložbe v Evropi z razširitvijo svoje prisotnosti v Avstriji in na Poljskem“ in da je „izvozila več kot 70 TWh v Evropo“. Te izvoze je izvedla v konkurenci z alternativnimi dobavitelji na zadevnih trgih.

med vsemi vodilnimi mednarodnimi operaterji v sektorju električne energije, pri čemer imamo zunaj Francije več kot 13 milijard FRF naložb, proizvodni park z nameščenimi zmogljivostmi, ki obsegajo skoraj 11 % moči francoskega parka, in več kot 8 milijonov strank

pomnožila in okrepila svoje naložbe v Evropi z razširitvijo svoje prisotnosti v Avstriji in na Poljskem

izvozila več kot 70 TWh v Evropo

| (200) | Poslovna pogodba za obdobje med letoma 1997 in 2000, ki sta jo 8. aprila 1997 podpisali država in družba EDF, je določala, da bo družba EDF namenila približno od 12 do 13 milijard FRF za mednarodne naložbe, pri čemer so med prednostnimi cilji naložb evropske regije. Družba EDF je med letoma 2000 in 2002 kupila tretjino kapitala nemškega podjetja EnBW, povečala proizvodne zmogljivosti in distribucijo svoje britanske podružnice London Electricity, prevzela neposreden nadzor nad italijanskim podjetjem Fenice in sklenila partnerstvo z družbo Fiat za nakup družbe Montedison (ki je postala Edison). |
| --- | --- |

(200)

Poslovna pogodba za obdobje med letoma 1997 in 2000, ki sta jo 8. aprila 1997 podpisali država in družba EDF, je določala, da bo družba EDF namenila približno od 12 do 13 milijard FRF za mednarodne naložbe, pri čemer so med prednostnimi cilji naložb evropske regije. Družba EDF je med letoma 2000 in 2002 kupila tretjino kapitala nemškega podjetja EnBW, povečala proizvodne zmogljivosti in distribucijo svoje britanske podružnice London Electricity, prevzela neposreden nadzor nad italijanskim podjetjem Fenice in sklenila partnerstvo z družbo Fiat za nakup družbe Montedison (ki je postala Edison).

| (201) | SDS, podružnica, ki je v 100-odstotni lasti družbe EDF, je leta 1997 združila svoje dejavnosti, povezane z zagotavljanjem storitev za posamezne stranke, podjetja in lokalne organe. Družba SDS je opravljala dejavnosti obdelave odpadkov, cestne razsvetljave in druge energetske storitve, s prispevkom v prodaji leta 1998 v višini 685 milijonov EUR, v primerjavi s 650 milijoni EUR leta 1997. Družba EDF je leta 2000 sklenila partnerstvo z družbo Veolia Environnement prek družbe Dalkia, ki je v Evropi vodilna na področju energetskih storitev za podjetja in skupnosti. Družba Dalkia ponuja storitve energetskega inženiringa in vzdrževanja, upravlja toplotne inštalacije in tehnične službe, vezane na delovanje objektov, ter zagotavlja obratovanje toplotnih omrežij, hkratno proizvodnjo toplote in električne energije ter celotno proizvodnjo energije in industrijskih tekočin. |
| --- | --- |

(201)

SDS, podružnica, ki je v 100-odstotni lasti družbe EDF, je leta 1997 združila svoje dejavnosti, povezane z zagotavljanjem storitev za posamezne stranke, podjetja in lokalne organe. Družba SDS je opravljala dejavnosti obdelave odpadkov, cestne razsvetljave in druge energetske storitve, s prispevkom v prodaji leta 1998 v višini 685 milijonov EUR, v primerjavi s 650 milijoni EUR leta 1997. Družba EDF je leta 2000 sklenila partnerstvo z družbo Veolia Environnement prek družbe Dalkia, ki je v Evropi vodilna na področju energetskih storitev za podjetja in skupnosti. Družba Dalkia ponuja storitve energetskega inženiringa in vzdrževanja, upravlja toplotne inštalacije in tehnične službe, vezane na delovanje objektov, ter zagotavlja obratovanje toplotnih omrežij, hkratno proizvodnjo toplote in električne energije ter celotno proizvodnjo energije in industrijskih tekočin.

| (202) | Družba EDF je prav tako razvila svoje dejavnosti na trgu obnovljivih energij. Holdinška družba CHART, podružnica, ki je v 100-odstotni lasti družbe EDF, je leta 1997 združila svoje dejavnosti na področju obnovljivih virov energij, kot sta geotermična in vetrna energija. Njen prispevek v konsolidiranem letnem prometu je bil tedaj 70 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(202)

Družba EDF je prav tako razvila svoje dejavnosti na trgu obnovljivih energij. Holdinška družba CHART, podružnica, ki je v 100-odstotni lasti družbe EDF, je leta 1997 združila svoje dejavnosti na področju obnovljivih virov energij, kot sta geotermična in vetrna energija. Njen prispevek v konsolidiranem letnem prometu je bil tedaj 70 milijonov EUR.

| (203) | Nazadnje, družba EDF kot proizvajalka in distributerka električne energije je bila in še vedno je konkurentka dobaviteljem drugih nadomestnih virov energije, kot so premog, nafta in plin, na nacionalnem pa tudi mednarodnih trgih. Družba EDF je na primer v Franciji uspešno izvedla kampanjo za spodbujanje uporabe elektrike za ogrevanje. Tako je povečala svoj tržni delež v primerjavi s konkurenco, ki dobavlja nadomestne vire energije, kot so nafta ali plin. V jeklarskem sektorju električne peči konkurirajo plinskim in naftnim pečem. Iz navedenega izhaja, da ukrep, kakršen je obravnavani, lahko izkrivlja konkurenco, ki je vladala med alternativnimi dobavitelji, kakršna je družba Gaz de France. |
| --- | --- |

(203)

Nazadnje, družba EDF kot proizvajalka in distributerka električne energije je bila in še vedno je konkurentka dobaviteljem drugih nadomestnih virov energije, kot so premog, nafta in plin, na nacionalnem pa tudi mednarodnih trgih. Družba EDF je na primer v Franciji uspešno izvedla kampanjo za spodbujanje uporabe elektrike za ogrevanje. Tako je povečala svoj tržni delež v primerjavi s konkurenco, ki dobavlja nadomestne vire energije, kot so nafta ali plin. V jeklarskem sektorju električne peči konkurirajo plinskim in naftnim pečem. Iz navedenega izhaja, da ukrep, kakršen je obravnavani, lahko izkrivlja konkurenco, ki je vladala med alternativnimi dobavitelji, kakršna je družba Gaz de France.

| (204) | Družba EDF je tako imela leta 1997 pomembno mesto v trgovini z električno energijo med državami članicami, zdaj pa je trg električne energije v Franciji v celoti odprt in so na njem navzoči številni evropski ponudniki. Tako se zdi, da je bila družba EDF leta 1997 že dobro zasidrana na nekaterih trgih drugih držav članic in da je pomoč, ki je izhajala iz njenega neplačevanja davka od dohodkov pravnih oseb na del računovodskih rezervacij, ustvarjenih z oprostitvijo davka za prenovo omrežja RAG, ni mogla drugače kot vplivati na konkurenco in trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(204)

Družba EDF je tako imela leta 1997 pomembno mesto v trgovini z električno energijo med državami članicami, zdaj pa je trg električne energije v Franciji v celoti odprt in so na njem navzoči številni evropski ponudniki. Tako se zdi, da je bila družba EDF leta 1997 že dobro zasidrana na nekaterih trgih drugih držav članic in da je pomoč, ki je izhajala iz njenega neplačevanja davka od dohodkov pravnih oseb na del računovodskih rezervacij, ustvarjenih z oprostitvijo davka za prenovo omrežja RAG, ni mogla drugače kot vplivati na konkurenco in trgovino med državami članicami.

| (205) | Zgornje ugotovitve so bile predstavljeni v sklepu o razširitvi. Niti Francija niti družba EDF nista v svojih pripombah izpodbijali, da je lahko navedena pomoč vplivala na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(205)

Zgornje ugotovitve so bile predstavljeni v sklepu o razširitvi. Niti Francija niti družba EDF nista v svojih pripombah izpodbijali, da je lahko navedena pomoč vplivala na trgovino med državami članicami.

| (206) | Ker so izpolnjena štiri merila iz člena 107(1) PDEU, to, da družba EDF ni plačevala davka od dohodkov pravnih oseb na del računovodskih rezervacij, ustvarjenih z oprostitvijo davka za prenovo omrežja RAG, torej pomeni državno pomoč. Zdaj je treba preučiti združljivost navedene pomoči z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(206)

Ker so izpolnjena štiri merila iz člena 107(1) PDEU, to, da družba EDF ni plačevala davka od dohodkov pravnih oseb na del računovodskih rezervacij, ustvarjenih z oprostitvijo davka za prenovo omrežja RAG, torej pomeni državno pomoč. Zdaj je treba preučiti združljivost navedene pomoči z notranjim trgom.

10.   PRESOJA ZDRUŽLJIVOSTI POMOČI Z NOTRANJIM TRGOM

PRESOJA ZDRUŽLJIVOSTI POMOČI Z NOTRANJIM TRGOM

| (207) | Člen 107(1) PDEU določa, da so pomoči, ki izpolnjujejo v njem opredeljena merila, načeloma nezdružljive z notranjim trgom. V skladu z ustaljeno sodno prakso mora država članica navesti kakršne koli razloge in okoliščine, zaradi katerih je državna pomoč združljiva z notranjim trgom (43). V obravnavanem primeru Francoska republika ni navedla nobenega razloga niti okoliščine v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(207)

Člen 107(1) PDEU določa, da so pomoči, ki izpolnjujejo v njem opredeljena merila, načeloma nezdružljive z notranjim trgom. V skladu z ustaljeno sodno prakso mora država članica navesti kakršne koli razloge in okoliščine, zaradi katerih je državna pomoč združljiva z notranjim trgom (43). V obravnavanem primeru Francoska republika ni navedla nobenega razloga niti okoliščine v zvezi s tem.

43

| (208) | Izjeme iz člena 107(2) PDEU se v obravnavanem primeru ne uporabljajo zaradi narave navedene pomoči, saj ta ni namenjena doseganju ciljev, naštetih v navedenem odstavku. |
| --- | --- |

(208)

Izjeme iz člena 107(2) PDEU se v obravnavanem primeru ne uporabljajo zaradi narave navedene pomoči, saj ta ni namenjena doseganju ciljev, naštetih v navedenem odstavku.

| (209) | Navedena pomoč ne izpolnjuje niti pogojev iz člena 107(3), od (a) do (c), PDEU za pomoči, namenjene spodbujanju gospodarskega razvoja nekaterih regij, toliko manj, ker ustreza pomoči za tekoče poslovanje. Ta pomoč namreč ni odvisna od naložb ali ustvarjanja delovnih mest, kot je določeno v smernicah o državnih regionalnih pomočeh (44). |
| --- | --- |

(209)

Navedena pomoč ne izpolnjuje niti pogojev iz člena 107(3), od (a) do (c), PDEU za pomoči, namenjene spodbujanju gospodarskega razvoja nekaterih regij, toliko manj, ker ustreza pomoči za tekoče poslovanje. Ta pomoč namreč ni odvisna od naložb ali ustvarjanja delovnih mest, kot je določeno v smernicah o državnih regionalnih pomočeh (44).

44

| (210) | Člen 107(3)(c) PDEU poleg tega določa izjemo za državne pomoči, namenjene spodbujanju razvoja nekaterih gospodarskih sektorjev, kadar take pomoči ne spreminjajo trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. Zadevni ukrep pomoči v obravnavanem primeru ne spada v okvir te izjeme. Te izjeme po veljavnem davčnem pravu, ki velja za eno samo podjetje, ni mogoče šteti za olajšavo pri razvoju dejavnosti. V resnici je njen edini cilj pomoč podjetju pri zniževanju stroškov za tekoče poslovanje. |
| --- | --- |

(210)

Člen 107(3)(c) PDEU poleg tega določa izjemo za državne pomoči, namenjene spodbujanju razvoja nekaterih gospodarskih sektorjev, kadar take pomoči ne spreminjajo trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. Zadevni ukrep pomoči v obravnavanem primeru ne spada v okvir te izjeme. Te izjeme po veljavnem davčnem pravu, ki velja za eno samo podjetje, ni mogoče šteti za olajšavo pri razvoju dejavnosti. V resnici je njen edini cilj pomoč podjetju pri zniževanju stroškov za tekoče poslovanje.

| (211) | Kar zadeva izjeme iz člena 107(3)(b) in (d) PDEU, ta posebni primer zadevnega ukrepa pomoči ni namenjen spodbujanju izvedbe projekta v skupnem interesu, niti odpravi resne motnje v francoskem gospodarstvu, niti spodbujanju kulture in ohranjanju dediščine. |
| --- | --- |

(211)

Kar zadeva izjeme iz člena 107(3)(b) in (d) PDEU, ta posebni primer zadevnega ukrepa pomoči ni namenjen spodbujanju izvedbe projekta v skupnem interesu, niti odpravi resne motnje v francoskem gospodarstvu, niti spodbujanju kulture in ohranjanju dediščine.

| (212) | Merila združljivosti, navedena v členu 107(2) in (3) PDEU torej niso izpolnjena. Francoski organi se poleg tega v zvezi z nadomestilom za stroške javnih služb glede davčne olajšave niso sklicevali na uporabo člena 106(2) PDEU, temveč so poudarili, da družba EDF izvaja naloge javnih storitev. Toda francoski organi niso predložili nobene ocene stroška, ki je nastal v družbi EDF pri teh nalogah. Komisija torej ne more ugotoviti, ali se z zadevno davčno olajšavo povrnejo ali ne morebitni presežni stroški, vezani na njene naloge javnih storitev. Čeprav je mogoče neplačevanje davka opredeliti kot nadomestilo za zagotavljanje storitve splošnega gospodarskega pomena, ni nikakor dokazano, da je bilo tako nadomestilo določeno vnaprej v skladu s preglednimi in objektivnimi merili ter izračunano glede na stroške učinkovitega podjetja. |
| --- | --- |

(212)

Merila združljivosti, navedena v členu 107(2) in (3) PDEU torej niso izpolnjena. Francoski organi se poleg tega v zvezi z nadomestilom za stroške javnih služb glede davčne olajšave niso sklicevali na uporabo člena 106(2) PDEU, temveč so poudarili, da družba EDF izvaja naloge javnih storitev. Toda francoski organi niso predložili nobene ocene stroška, ki je nastal v družbi EDF pri teh nalogah. Komisija torej ne more ugotoviti, ali se z zadevno davčno olajšavo povrnejo ali ne morebitni presežni stroški, vezani na njene naloge javnih storitev. Čeprav je mogoče neplačevanje davka opredeliti kot nadomestilo za zagotavljanje storitve splošnega gospodarskega pomena, ni nikakor dokazano, da je bilo tako nadomestilo določeno vnaprej v skladu s preglednimi in objektivnimi merili ter izračunano glede na stroške učinkovitega podjetja.

| (213) | V obravnavanem primeru nista mogoči niti preučitev, ali so upoštevani pogoji, navedeni v sodbi Altmark (45), za izključitev s področja uporabe člena 107(1) PDEU, niti preučitev meril za izvajanje člena 106(2) PDEU, na katerega se francoski organi sicer ne sklicujejo. |
| --- | --- |

(213)

V obravnavanem primeru nista mogoči niti preučitev, ali so upoštevani pogoji, navedeni v sodbi Altmark (45), za izključitev s področja uporabe člena 107(1) PDEU, niti preučitev meril za izvajanje člena 106(2) PDEU, na katerega se francoski organi sicer ne sklicujejo.

45

| (214) | Komisija na podlagi predhodnih premislekov meni, da je obravnavana pomoč pomoč za tekoče poslovanje, katere učinek je bil okrepiti konkurenčni položaj družbe EDF v primerjavi s konkurenti. V teh okoliščinah naj bi bila nezdružljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(214)

Komisija na podlagi predhodnih premislekov meni, da je obravnavana pomoč pomoč za tekoče poslovanje, katere učinek je bil okrepiti konkurenčni položaj družbe EDF v primerjavi s konkurenti. V teh okoliščinah naj bi bila nezdružljiva z notranjim trgom.

| (215) | Komisija nazadnje meni, da se v nasprotju s trditvami francoskih organov v tem posebnem primeru pravilo zastaranja ne izvaja. Družba EDF je med letoma 1987 in 1996 res ustvarila računovodske rezervacije, in sicer z oprostitvijo davka. Vendar pa je treba opozoriti, po eni strani, da morajo biti po mnenju nacionalnega računovodskega sveta popravki napak, ki se celo po svoji naravi nanašajo na knjiženje preteklih transakcij, knjiženi v izidu poslovnega leta, v katerem so napake ugotovljene, in po drugi strani, da je zakon, ki določa, da morajo biti dajatve koncedentu prerazvrščene v kapitalske injekcije brez obdavčitve dohodkov pravnih oseb, začel veljati 10. novembra 1997. Davčna olajšava sega torej v leto 1997 in zastaranje se ne uporablja za novo pomoč, izplačano na ta datum, saj je bil prvi akt Komisije o tem ukrepu sprejet 10. julija 2001. Poleg tega se v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 659/1999 s sodnim postopkom zadrži zastaranje. |
| --- | --- |

(215)

Komisija nazadnje meni, da se v nasprotju s trditvami francoskih organov v tem posebnem primeru pravilo zastaranja ne izvaja. Družba EDF je med letoma 1987 in 1996 res ustvarila računovodske rezervacije, in sicer z oprostitvijo davka. Vendar pa je treba opozoriti, po eni strani, da morajo biti po mnenju nacionalnega računovodskega sveta popravki napak, ki se celo po svoji naravi nanašajo na knjiženje preteklih transakcij, knjiženi v izidu poslovnega leta, v katerem so napake ugotovljene, in po drugi strani, da je zakon, ki določa, da morajo biti dajatve koncedentu prerazvrščene v kapitalske injekcije brez obdavčitve dohodkov pravnih oseb, začel veljati 10. novembra 1997. Davčna olajšava sega torej v leto 1997 in zastaranje se ne uporablja za novo pomoč, izplačano na ta datum, saj je bil prvi akt Komisije o tem ukrepu sprejet 10. julija 2001. Poleg tega se v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 659/1999 s sodnim postopkom zadrži zastaranje.

11.   UGOTOVITVE

UGOTOVITVE

| (216) | Komisija ugotavlja, da je Francija nezakonito izvajala zadevno pomoč in s tem kršila člen 108(3) PDEU. Komisija meni, da je oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb v znesku 5 882 849 762 FRF v zvezi s prerazvrstitvijo kot kapitalsko injekcijo v skladu z zakonom št. 97-1026, in sicer v okviru računovodskih rezervacij, ki ustrezajo že izvedenim postopkom prenove omrežja za splošno oskrbo v višini 14 119 065 335 EUR, nezakonita pomoč, nezdružljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(216)

Komisija ugotavlja, da je Francija nezakonito izvajala zadevno pomoč in s tem kršila člen 108(3) PDEU. Komisija meni, da je oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb v znesku 5 882 849 762 FRF v zvezi s prerazvrstitvijo kot kapitalsko injekcijo v skladu z zakonom št. 97-1026, in sicer v okviru računovodskih rezervacij, ki ustrezajo že izvedenim postopkom prenove omrežja za splošno oskrbo v višini 14 119 065 335 EUR, nezakonita pomoč, nezdružljiva z notranjim trgom.

| (217) | V skladu s členom 108(2) PDEU je Komisija, če ugotovi, da je pomoč nezdružljiva z notranjim trgom, pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica pomoč ukiniti ali spremeniti. Člen 14 Uredbe (ES) št. 659/99 določa: „Če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč (v nadaljnjem besedilu ‚odločba o vračilu‘). Komisija ne zahteva vračila pomoči, če je to v nasprotju s splošnim načelom prava Skupnosti.“ |
| --- | --- |

(217)

V skladu s členom 108(2) PDEU je Komisija, če ugotovi, da je pomoč nezdružljiva z notranjim trgom, pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica pomoč ukiniti ali spremeniti. Člen 14 Uredbe (ES) št. 659/99 določa: „Če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč (v nadaljnjem besedilu ‚odločba o vračilu‘). Komisija ne zahteva vračila pomoči, če je to v nasprotju s splošnim načelom prava Skupnosti.“

Če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč (v nadaljnjem besedilu ‚odločba o vračilu‘). Komisija ne zahteva vračila pomoči, če je to v nasprotju s splošnim načelom prava Skupnosti.

| (218) | Cilj Komisije pri zahtevi, da zadevna država članica vrne pomoč, nezdružljivo z notranjim trgom, je ponovno vzpostaviti predhodno stanje (46). V zvezi s tem Sodišče meni, da je ta namen dosežen, ko upravičenci vrnejo zneske, dodeljene v okviru nezakonite pomoči, in s tem izgubijo prednost, ki so jo imeli v primerjavi s konkurenti. Tako se vzpostavi stanje pred plačilom pomoči (47). |
| --- | --- |

(218)

Cilj Komisije pri zahtevi, da zadevna država članica vrne pomoč, nezdružljivo z notranjim trgom, je ponovno vzpostaviti predhodno stanje (46). V zvezi s tem Sodišče meni, da je ta namen dosežen, ko upravičenci vrnejo zneske, dodeljene v okviru nezakonite pomoči, in s tem izgubijo prednost, ki so jo imeli v primerjavi s konkurenti. Tako se vzpostavi stanje pred plačilom pomoči (47).

46

47

| (219) | V obravnavanem primeru se zdi, da nobeno splošno pravilo prava Unije ne nasprotuje vračilu pomoči, za katero se ugotovi, da je nezakonita. Francija in zainteresirane strani niso predložile nobenih argumentov v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(219)

V obravnavanem primeru se zdi, da nobeno splošno pravilo prava Unije ne nasprotuje vračilu pomoči, za katero se ugotovi, da je nezakonita. Francija in zainteresirane strani niso predložile nobenih argumentov v zvezi s tem.

| (220) | Iz tega sledi, da mora Francija sprejeti vse potrebne ukrepe, da od družbe EDF izterja nezakonito pomoč, izplačano kot oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb v znesku 5 882 849 762 EUR v zvezi s prerazvrstitvijo dela rezervacij v kapital, in sicer v višini 14 119 065 335 EUR. |
| --- | --- |

(220)

Iz tega sledi, da mora Francija sprejeti vse potrebne ukrepe, da od družbe EDF izterja nezakonito pomoč, izplačano kot oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb v znesku 5 882 849 762 EUR v zvezi s prerazvrstitvijo dela rezervacij v kapital, in sicer v višini 14 119 065 335 EUR.

| (221) | Francoski organi morajo poleg tega znesku pomoči dodati obresti vračila, ki tečejo od datuma, ko je bila nezdružljiva pomoč dana na voljo podjetju, to je od datuma izterljivosti plačila davka od dohodkov pravnih oseb za davčno obdobje 1997 do njene dejanske izterjave (48), v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (49). |
| --- | --- |

(221)

Francoski organi morajo poleg tega znesku pomoči dodati obresti vračila, ki tečejo od datuma, ko je bila nezdružljiva pomoč dana na voljo podjetju, to je od datuma izterljivosti plačila davka od dohodkov pravnih oseb za davčno obdobje 1997 do njene dejanske izterjave (48), v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (49).

48

49

| (222) | V okviru obveznosti lojalnega sodelovanja, ki mu je zavezana Francija v postopku izterjave, bo treba navedeni znesek določiti natančneje med postopkom, in sicer na podlagi elementov, ki jih bodo predložili francoski organi ter v katerih bo med drugim upoštevan menjalni tečaj med ECU ter EUR in francoskim frankom (FRF), ki se lahko po potrebi uporabi za plačilne obroke, naložene družbi EDF za davek od dohodkov pravnih oseb za leto 1997, in za obroke vračila pomoči družbi EDF po razglasitvi ničnosti prve negativne odločbe leta 2009. V obravnavanem primeru namreč obresti ni treba plačati za obdobje, ko pomoč ni bila več na voljo podjetju, to je obdobje med dejansko izterjavo pomoči s strani Francije in njenim ponovnim vračilom družbi EDF. Vseeno je treba upoštevati morebitne obresti, ki jih je plačala Francija družbi EDF. |
| --- | --- |

(222)

V okviru obveznosti lojalnega sodelovanja, ki mu je zavezana Francija v postopku izterjave, bo treba navedeni znesek določiti natančneje med postopkom, in sicer na podlagi elementov, ki jih bodo predložili francoski organi ter v katerih bo med drugim upoštevan menjalni tečaj med ECU ter EUR in francoskim frankom (FRF), ki se lahko po potrebi uporabi za plačilne obroke, naložene družbi EDF za davek od dohodkov pravnih oseb za leto 1997, in za obroke vračila pomoči družbi EDF po razglasitvi ničnosti prve negativne odločbe leta 2009. V obravnavanem primeru namreč obresti ni treba plačati za obdobje, ko pomoč ni bila več na voljo podjetju, to je obdobje med dejansko izterjavo pomoči s strani Francije in njenim ponovnim vračilom družbi EDF. Vseeno je treba upoštevati morebitne obresti, ki jih je plačala Francija družbi EDF.

| (223) | Francoski organi morajo navedeni znesek izterjati v štirih mesecih od datuma priglasitve tega sklepa. |
| --- | --- |

(223)

Francoski organi morajo navedeni znesek izterjati v štirih mesecih od datuma priglasitve tega sklepa.

| (224) | V skladu z ustaljeno sodno prakso lahko država članica, ki naleti na nepredvidljive ali nepredvidene težave ali opazi posledice, ki jih je Komisija spregledala, te težave predloži v obravnavo Komisiji skupaj s predlogi za ustrezne spremembe. Komisija in zadevna država članica morata v takem primeru v dobri veri sodelovati za odpravo težav, pri tem pa v celoti upoštevati določbe (50) PDEU. |
| --- | --- |

(224)

V skladu z ustaljeno sodno prakso lahko država članica, ki naleti na nepredvidljive ali nepredvidene težave ali opazi posledice, ki jih je Komisija spregledala, te težave predloži v obravnavo Komisiji skupaj s predlogi za ustrezne spremembe. Komisija in zadevna država članica morata v takem primeru v dobri veri sodelovati za odpravo težav, pri tem pa v celoti upoštevati določbe (50) PDEU.

50

| (225) | Komisija zato od Francije zahteva, naj ji nemudoma predloži v obravnavo vsako težavo, na katero bi naletela pri izvajanju tega sklepa. |
| --- | --- |

(225)

Komisija zato od Francije zahteva, naj ji nemudoma predloži v obravnavo vsako težavo, na katero bi naletela pri izvajanju tega sklepa.

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Oprostitev plačila davka od dohodkov pravnih oseb družbi Electricité de France v znesku 5 882 849 762 francoskih frankov, povezana z prerazvrstitvijo v kapital v okviru rezervacij, ki ustrezajo protivrednosti sredstev v naravi, ki so bila od omrežja za splošno oskrbo dana v koncesijo, je državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

2.   Pomoč iz odstavka 1, ki jo je Francoska republika odobrila nezakonito, je nezdružljiva z notranjim trgom.

Člen 2

1.   Francoska republika mora od prejemnika v evrih izterjati znesek, ki ustreza protivrednosti pomoči iz člena 1.

2.   V zvezi z zneski, ki jih je treba izterjati, nastanejo obresti od datuma, ko so bili ti dani na voljo prejemnici, do dejanske izterjave.

3.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004.

Člen 3

1.   Izterjava pomoči, navedene v členu 1, se opravi takoj in učinkovito.

2.   Francoska republika zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu.

Člen 4

1.   V dveh mesecih od obvestila o temu sklepu Francoska republika predloži Komisiji naslednje informacije:

| (a) | skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga je treba izterjati od upravičenca; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga je treba izterjati od upravičenca;

| (b) | natančen opis sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; in |
| --- | --- |

(b)

natančen opis sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; in

| (c) | dokumente, ki dokazujejo, da je bila prejemnica pozvana k vračilu pomoči. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo, da je bila prejemnica pozvana k vračilu pomoči.

2.   Francoska republika obvešča Komisijo o napredku glede sprejetih nacionalnih ukrepov za izvajanje tega sklepa, dokler ne bo pomoč iz člena 1 v celoti izterjana. Na zahtevo Komisije takoj predloži vse informacije o že sprejetih ali načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Zagotovi tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih, ki jih je upravičenec že povrnil.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Francosko republiko.

V Bruslju, 22. julija 2015

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  Člena 87 in 88 Pogodbe ES sta od 1. decembra 2009 člen 107 in člen 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Določbe novih členov so vsebinsko povsem enake prejšnjima členoma. V tem sklepu je treba sklicevanje na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanje na člen 87 oziroma člen 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno. S PDEU so bile uvedene tudi nekatere terminološke spremembe, kot sta nadomestitvi izrazov „Skupnost“ z „Unija“ in „Sodišče prve stopnje“ s „Splošnim sodiščem“. V tem sklepu se uporablja terminologija PDEU.

1

(2)  
  UL C 280, 16.11.2002, str. 8.

2

(3)  
  UL L 49, 22.2.2005, str. 9.

3

(4)  Sodba Splošnega sodišča z dne 15. decembra 2009 v zadevi EDF proti Komisiji, T-156/04-E, ZOdl. 2009, II-04503.

4

(5)  Sodba Komisija/EDF, C-124/10P, EU:C:2012:318.

5

(6)  
  UL C 186, 28.6.2013, str. 73.

6

(7)  Odgovor francoskih organov z dne 23. decembra 2013, točki 71 in 72.

7

(8)  Posebno poročilo št. 1993 z dne 10. oktobra 1994 o koncesijah družbe EDF

8

(9)  Direktiva 96/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. decembra 1996 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo (UL L 27, 30.1.1997, str. 20).

9

(10)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (
  UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

10

Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (

(11)  Sodba Komisija/EDF, C-124/10P, EU:C:2012:318, točka 84.

11

(12)  
  „
  Does the 1997 recapitalisation of EDF by the French State meet the private investor test?
  “. Final Report of 15 October 2013.

12

Does the 1997 recapitalisation of EDF by the French State meet the private investor test?

(13)  Podjemna pogodba med državo in družbo EDF za obdobje od 1997 do 2000, podpisana 8. aprila 1997

13

(14)  Dopis ministra za gospodarstvo in finance ter ministra za industrijo, pošto in telekomunikacije predsedniku družbe EDF z dne 12. julija 1996 ter dopis ministra za gospodarstvo in finance, ministra, pristojnega za proračun, ter ministra za industrijo, pošto in telekomunikacije predsedniku družbe EDF z dne 22. aprila 1997.

14

(15)  Dopis finančnega direktorja družbe EDF vodji službe za financiranja in deleže državne blagajne z dne 19. februarja 1997; Obvestilo družbe EDF o analizi z dne 27. julija 1996 o donosu za delničarja, predložena senatu 15. septembra 1997.

15

(16)  Obrazložitev člena 45 osnutka zakona o različnih ekonomskih in finančnih naložbah, ki ga je sprejel svet ministrov 5. aprila 1997; Poročilo odbora za finance, splošno gospodarstvo in načrtovanje, ki ga je pripravila nacionalna skupščina in predstavil poslanec Didier MIGAUD, z dne 10. septembra 1997 o osnutku zakona št. 201 o nujnih davčnih in finančnih ukrepih; Poročilo senatorja Alaina Lamberta o osnutku zakona o nujnih davčnih in finančnih ukrepih, predstavljenih 24. septembra 1997; Govor ministra za gospodarstvo, finance in industrijo za predstavitev osnutka zakona MUFF pred senatom 2. oktobra 1997.

16

(*1)  Poslovna skrivnost.

*1

(17)  Pogodba vsebuje sklic na Direktivo 96/92/ES. Navedena direktiva podobno kot tiste, ki so jo nasledile, ne določa pravil v zvezi s članskim statusom proizvajalcev, transporterjev ali distributerjev električne energije na notranjem trgu.

17

(18)  spremembe v zvezi s ponovnim prenosom niso med učinki navedenega člena v strogem pomenu, temveč njegova logična posledica.

18

(19)  Donosnost za državo delničarko je mogoče pojasniti z nizko osnovo od kapitalskih injekcij v višini 36 milijard FRF (imenovalec deleža) in visokimi računovodskimi rezervacijami. Po njihovem obračunu je postal letni čisti poslovni izid družbe EDF leta 1996 negativen. Negativen ponovni prenos iz izkaza poslovnega izida se je izražal tako, da so se porabila lastna sredstva v bilanci, določena na 24,2 milijarde FRF (glej preglednico 2, stolpec „Konec 1996“, iz katere je razvidno, kako so bila lastna sredstva družbe EDF pred spremembo, uvedeno s členom 4 zakona št. 97-1026, zmanjšana za negativen ponovni prenos 20,2 milijarde FRF). Ker od negativnega ponovnega prenosa ni bil odtegnjen davek, je bila donosnost za državo kot delničarko zelo pozitivna, vendar na račun države kot pobiralke davkov.

19

(20)  Sodba Komisija/EDF, C-124/10P, EU:C:2012:318, točka 82.

20

(21)  Sodba Komisija/EDF, C-124/10P, UE:C:2012:318, točka 83.

21

(22)  Sodba Komisija/EDF, C-124/10P, EU:C:2012:318, točka 84.

22

(23)  Sodba Komisija/EDF, C-124/10P, EU:C:2012:318, točka 104.

23

(24)  Sodba Komisija/EDF, C-124/10P, EU:C:2012:318, točka 86.

24

(25)  Sodba Komisija/EDF, C-124/10P, EU:C:2012:318, točka 95.

25

(26)  Študija Oxera, točke 3.3 ter 3.24 in 3.25

26

(27)  Študija Oxera, preglednica A2.2

27

(28)  Študija Oxera, točka 3.3.

28

(29)  Študija Oxera, točke 3.3, 3.15, preglednica 3.2, preglednica 3.8 za beta vrednost in Priloga 5.

29

(30)  Študija Oxera, točke 3.5, 3.13 in od 3.20 do 3.23.

30

(31)  Letno povprečje francoske dnevne stopnje referenčne vrednosti posojila za obdobje od 30 do 10 let, vir Banque de France: Taux de référence des bons du Trésor et OAT (Referenčna stopnja blagajniških zapisov in zamenljivih državnih obveznic), http://www.banque-france.fr/economie-et-statistiques/changes-et-taux).

31

(32)  Upoštevnost izračuna donosnosti skupnih osnovnih lastnih sredstev podjetja glede na same glavnice, vložene kot kapitalske injekcije, potrjuje dejstvo, da je bil donos za državo, izračunan v odstotku (37,5 %) čistega poslovnega izida, v pogodbi med državo in družbo za obdobje od 2001 do 2003 umeščen v razpon od najmanjše (1,5 %) do največje (4,5 %) osnove od lastnih sredstev. Odgovor francoskih organov z dne 23. decembra 2013, točka 53.

32

(33)  Letno poročilo družbe EDF 1997, str. 103.

33

(34)  S členom 2 odločbe z dne 16. decembra 2003 (C(2003)4637 final) (UL L 49, 22.2.2005, str. 9), se je Komisija odločila, da ne bo ugovarjala zoper reformo sheme pokojnin, ki se uporablja za sektor industrije električne energije in plinarn ter ki velja za družbo EDF. Učinek navedene reforme je bil ta, da so se v splošno shemo socialnega varstva prenesli pokojninski stroški in obveznosti iz posebne sheme za osebje družbe EDF in drugih podjetij, vključenih v to shemo.

34

(35)  Pri tem modelu se ocenjuje ciljna donosnost, ki jo zahteva vlagatelj v kapital podjetja (k) na podlagi rezultata, izhajajočega iz tega, da se donosnosti prištejejo finančna sredstva, ki veljajo za netvegana ali malo tvegana, in sicer obveznica države na zadevnem finančnem trgu (rf), saj premija za tržno tveganje izraža večjo tveganost naložbe v delnice (Km – rf), ki se pomnoži s koeficientom tveganja, značilnim za delnico zadevnega podjetja (β), ki je lahko po možnosti koeficient samega podjetja ali pa koeficient primerljivih podjetij, ki so uporabljena kot referenca. Parameterβ je treba oceniti za nezadolženo podjetje (gearing), da bi bilo mogoče izmeriti tveganje, tesno povezano z (delnico) podjetja glede na trg. Model je k = rf + β × (Km – rf). Komisija je model CAMP uporabila pri ocenitvi zahtevane donosnosti naložbe v kapital podjetja, ki jo je potrdilo Splošno sodišče Unije: Sodba Španija/Komisija, „Ciudad de la Luz“, EU:T:2014:604, T-319/12, točke od 48 do 66. Za širši opis glej Vernimmen in drugi, „Corporate Finance“ John Wiley & Sons, 2. izdaja, 2009, poglavje 22; za rezultate raziskave o pogostosti uporabe metod ocenjevanja glej str. 460. Teoretični temelji in številčna uporaba modela CAMP v obravnavanem primeru so zajeti tudi v študiji, ki jo je izvedlo podjetje Oxera po naročilu družbe EDF (uvodna izjava 70), zlasti v njeni Prilogi I.

35

f

m

f

f

m

f

(36)  Za širši opis glej Vernimmen in drugi, „Corporate Finance“ John Wiley & Sons, 2. izdaja, 2009, str. 433 in 434.

36

(37)  Model DDM predstavlja vrednost podjetja na podlagi (zadnje) izplačane dividende (Dt), stopnje rasti dividend (ɗD) in ciljnega donosa, ali oportunitetnih stroškov kapitala (K) v skladu s formulo Vr = Dt (1 + ɗD) /(K – ɗD). Model DDM je uporabljen tudi v študiji podjetja Oxera, ki jo je naročila družba EDF (točke od 3.27 do 3.31, preglednica 3.4), vendar z drugačnimi vrednostmi, ki so v nekaterih primerih zelo nerealistične. V študiji Oxera je ugotovljena letna stopnja rasti dividend 9,3 %. Stopnje rasti dividende so torej v stalnem izračunu, kakršen je ta na podlagi modela DDM, povezane z rastjo podjetja. Stopnje rasti 9,3 %, ki močno presegajo inflacijo in dolgoročno stopnjo rasti bruto domačega proizvoda („BDP“), pomenijo, da bi družba EDF sčasoma dosegla skupni BDP Francije.

37

(38)  Negativna neto sedanja vrednost za posamezno obrestno mero (diskontiranje – financiranje) kaže, da naložba po tej obrestni meri ni donosna. Notranja stopnja donosa (pozitivna „IRR“) kaže na veljavno obrestno mero, po kateri pričakovani finančni tokovi poplačajo naložbo.

38

(39)  Predpostavka, da bi dividenda družbe EDF zrasla za 4,51 % (občutljivost 1, preglednica 6.2), se zdi optimistična; dobljena je z izravnavo rasti, predvidene za štiri napovedana leta od 1997 do 2000. Ugotovljena rast dividend je v nasprotju z običajno prakso tista s konca obdobja (osrednji scenarij), dejansko pa bi morale dividende, ki bi jih morala izplačati družba EDF, med letoma 1997 in 2000 upasti glede na leti med 1991 in 1996 ter med letoma 1999 in 2000 glede na leto 1998. Vsekakor je absolutna vrednost stalnega 4,51-odstotnega deleža visoka. Pri predpostavki (občutljivost 2, preglednica 6.3), da bo delničar dodal – ali kupec plačal – (delež) nepravega lastniškega kapitala družbe EDF, kakor je bil ocenjen leta 1997 glede na objektivno vrednost družbe EDF, kakor je bila izračunana, se ne upošteva regulativna narava nekaterih lastnih sredstev (rezerve). Ta predpostavka v povezavi z modelom DDM je tudi optimistična, ker je enakovredna temu, da bi se delničarju (11-odstotni delež) dodelil nepravi lastniški kapital (brez vpisanega kapitala), ki bi podjetju omogočal absorpcijo morebitnih izgub, delničarju pa dolgoročno redno zagotovljene in izplačane dividende. Navedena predpostavka vključuje predpostavko, da bi bil nepravi lastniški kapital družbe EDF, določen med letoma 1997 in 2000, vedno na voljo, model DDM pa od virov donosa upošteva samo dividende. Te predpostavke torej skoraj ni mogoče utemeljiti. Če obe predpostavki združimo (občutljivost 3, preglednica 6.4), to še poudari njune pomanjkljivosti ali šibkosti, rezultati izračuna pa postanejo še manj verjetni in bolj tvegani.

39

(40)  Sodbe Gezamenlijke Steenkolenmijnen/Visoka oblast, 30/59, EU:C:1961:2; Sodba Banco de Crédito Industrial C-387/92, EU:C:1994:100; Sodba SFEI, C-39/94, EU:C:1996:285, Sodba Francija/Komisija, C-241/94, EU:C:1996:353 in Sodba FFSA/Komisija, T-106/95, EU:T:1997:23.

40

(41)  Glej zlasti sodbo Ladbroke/Komisija, T-67/94, EU:T:1998:7, točka 109.

41

(42)  Direktiva Sveta 90/547/EGS z dne 29. oktobra 1990 o tranzitu električne energije po prenosnih omrežjih (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 12, zvezek 1, str. 147).

42

(43)  Zadeva Italija/Komisija, C-364/90, EU:C:1993:157, točka 20.

43

(44)  Smernice o državnih regionalnih pomočeh (UL C 209, 23.7.2013, str. 1).

44

(45)  Zadeva Altmark Trans in Regierungspräsidium Magdeburg (C-280/00); EU:C:2003:415.

45

(46)  Sodba Španija/Komisija, C-278/92, C-279/92 in C-280/92, EU:C:1994:325, točka 75.

46

(47)  Sodba Belgija/Komisija, C-75/97, EU:C:1999:311, točki 64 in 65.

47

(48)  Glej zgoraj naveden člen 14(2) Uredbe št. 659/99.

48

(49)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 8, zvezek 4, str. 3).

49

(50)  Sodbi Komisija/Nemčija, C-94/87, EU:C:1989:46, točka 9, in Komisija/Italija, C-348/93, EU:C:1995:95, točka 17.

50

---