# Euroopa Liidu L 78/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 78 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik23. märts 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 78

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik23. märts 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/542, 22. märts 2017, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist, lisades sellele lisa, mis sisaldab ühtlustatud teavet tervisealases hädaolukorras tegutsemise kohta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/543, 22. märts 2017, milles sätestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 763/2008 (rahva ja eluruumide loenduste kohta) kohaldamiseks teemade ja nende jaotuste tehniliste spetsifikatsioonide osas (
  1
  ) | 13 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/544, 22. märts 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 59 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/545, 22. märts 2017, millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside väljaandmise heakskiiduprotsent, millega lükatakse tagasi ekspordilitsentsitaotlused ja millega peatatakse ekspordilitsentsitaotluste esitamine kvoodivälise suhkru puhul | 61 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2017/546, 21. märts 2017, millega nimetatakse ametisse Saksamaa Liitvabariigi esitatud Regioonide Komitee liige ja asendusliige | 63 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/547, 21. märts 2017, nõukogu direktiivi 2002/56/EÜ kohase ajutise katse korraldamise kohta seoses kartuli botaanilistest seemnetest saadud seemnekartuli mugulatega
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 1736 all)

   (
  1
  ) | 65 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/542, 22. märts 2017, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist, lisades sellele lisa, mis sisaldab ühtlustatud teavet tervisealases hädaolukorras tegutsemise kohta (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/543, 22. märts 2017, milles sätestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 763/2008 (rahva ja eluruumide loenduste kohta) kohaldamiseks teemade ja nende jaotuste tehniliste spetsifikatsioonide osas (
  1
  )

1

13

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/544, 22. märts 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

59

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/545, 22. märts 2017, millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside väljaandmise heakskiiduprotsent, millega lükatakse tagasi ekspordilitsentsitaotlused ja millega peatatakse ekspordilitsentsitaotluste esitamine kvoodivälise suhkru puhul

61

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2017/546, 21. märts 2017, millega nimetatakse ametisse Saksamaa Liitvabariigi esitatud Regioonide Komitee liige ja asendusliige

63

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/547, 21. märts 2017, nõukogu direktiivi 2002/56/EÜ kohase ajutise katse korraldamise kohta seoses kartuli botaanilistest seemnetest saadud seemnekartuli mugulatega
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 1736 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 1736 all)

1

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 23.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 78/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 78/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/542,

22. märts 2017,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist, lisades sellele lisa, mis sisaldab ühtlustatud teavet tervisealases hädaolukorras tegutsemise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006, (1) eelkõige selle artikli 45 lõiget 4 ja artikli 53 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et täita oma kohustusi, vajavad vastavalt määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 45 lõikele 1 määratud organid teavet selliste turule viidud segude kohta, mis on klassifitseeritud ohtlikuks nende tervise- või füüsikalise mõju tõttu. Kõnealust teavet edastavad riiklikul tasandil määratud organitele importijad ja allkasutajad ning tavaliselt sisaldab see andmeid toote ja ohu identifitseerimiseks, teavet koostise kohta ja toksikoloogilist teavet. Mürgistusteabekeskused tuginevad määratud organite edastatud teabele ja tegutsevad mõnikord ise kõnealuste organitena. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et täita oma kohustusi, vajavad vastavalt määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 45 lõikele 1 määratud organid teavet selliste turule viidud segude kohta, mis on klassifitseeritud ohtlikuks nende tervise- või füüsikalise mõju tõttu. Kõnealust teavet edastavad riiklikul tasandil määratud organitele importijad ja allkasutajad ning tavaliselt sisaldab see andmeid toote ja ohu identifitseerimiseks, teavet koostise kohta ja toksikoloogilist teavet. Mürgistusteabekeskused tuginevad määratud organite edastatud teabele ja tegutsevad mõnikord ise kõnealuste organitena.

| (2) | Komisjon korraldas määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 45 lõikes 4 ette nähtud läbivaatamise ja selle järeldused, mille aluseks oli põhjalik konsulteerimine ekspertidega, avaldati 2012. aasta jaanuaris. Läbivaatamise tulemusel järeldati, et praegu esineb suuri erinevusi teavitussüsteemides, andmete vormides ja riikide nõuetes liikmesriigis nõutavale teabele. Sellest tuleneb, et mitmes liikmesriigis segusid turule viivad importijad ja allkasutajad peavad sageli esitama sarnase teabe kohta mitu teavitust, kasutades erinevaid vorme. Samuti selgus läbivaatamise tulemusel, et kõnealuste erinevuste tõttu on meditsiinitöötajatele ja avalikkusele kättesaadav teave mürgistusjuhtude korral eri liikmesriikides vastuoluline. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon korraldas määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 45 lõikes 4 ette nähtud läbivaatamise ja selle järeldused, mille aluseks oli põhjalik konsulteerimine ekspertidega, avaldati 2012. aasta jaanuaris. Läbivaatamise tulemusel järeldati, et praegu esineb suuri erinevusi teavitussüsteemides, andmete vormides ja riikide nõuetes liikmesriigis nõutavale teabele. Sellest tuleneb, et mitmes liikmesriigis segusid turule viivad importijad ja allkasutajad peavad sageli esitama sarnase teabe kohta mitu teavitust, kasutades erinevaid vorme. Samuti selgus läbivaatamise tulemusel, et kõnealuste erinevuste tõttu on meditsiinitöötajatele ja avalikkusele kättesaadav teave mürgistusjuhtude korral eri liikmesriikides vastuoluline.

| (3) | Läbivaatamise järeldusi toetas komisjoni kulude ja tulude uuring, mis valmis 2015. aasta märtsis (2) ja milles kinnitati, et lisaks paremale reageerimisele tervisealases hädaolukorras aitaks määratud organitele edastatava teabe ühtlustamine üldiselt märkimisväärselt vähendada kulusid. |
| --- | --- |

(3)

Läbivaatamise järeldusi toetas komisjoni kulude ja tulude uuring, mis valmis 2015. aasta märtsis (2) ja milles kinnitati, et lisaks paremale reageerimisele tervisealases hädaolukorras aitaks määratud organitele edastatava teabe ühtlustamine üldiselt märkimisväärselt vähendada kulusid.

| (4) | Eelkõige kulude ja tulude uuringu raames ning mitme töörühma tegevuse käigus konsulteeriti asjaomaste sidusrühmadega, nagu Euroopa mürgistusteabekeskuste ja kliiniliste toksikoloogide liit (EAPCCT). |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige kulude ja tulude uuringu raames ning mitme töörühma tegevuse käigus konsulteeriti asjaomaste sidusrühmadega, nagu Euroopa mürgistusteabekeskuste ja kliiniliste toksikoloogide liit (EAPCCT).

| (5) | Seetõttu on asjakohane ühtlustada teavet, mida määratud organid saavad importijatelt ja allkasutajatelt, ning näha ette teabe esitamise vorm. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu on asjakohane ühtlustada teavet, mida määratud organid saavad importijatelt ja allkasutajatelt, ning näha ette teabe esitamise vorm.

| (6) | Tuleb täpsustada, millist teavet peab määratud organile esitama. See hõlmab teavet segu ja teavitaja identifitseerimiseks, ohu kindlakstegemiseks ning andmeid segu koostisosade kohta. Kuna segude koostises võidakse sageli teha väikeseid muudatusi, mis mõjutavad vähe või ei mõjuta üldse tervisealases hädaolukorras tegutsemist, oleks teabe nõudmine segu koostisosade täpsete protsendimäärade kohta ebaproportsionaalne. Seetõttu võib segu koostisosade kohta esitada kontsentratsioonivahemikud. Kõnealuste vahemike ulatus tuleks kindlaks määrata segu koostisosade tervisemõju või füüsikalise mõju alusel ja arvestades teabe olulisust tervisealases hädaolukorras tegutsemiseks. |
| --- | --- |

(6)

Tuleb täpsustada, millist teavet peab määratud organile esitama. See hõlmab teavet segu ja teavitaja identifitseerimiseks, ohu kindlakstegemiseks ning andmeid segu koostisosade kohta. Kuna segude koostises võidakse sageli teha väikeseid muudatusi, mis mõjutavad vähe või ei mõjuta üldse tervisealases hädaolukorras tegutsemist, oleks teabe nõudmine segu koostisosade täpsete protsendimäärade kohta ebaproportsionaalne. Seetõttu võib segu koostisosade kohta esitada kontsentratsioonivahemikud. Kõnealuste vahemike ulatus tuleks kindlaks määrata segu koostisosade tervisemõju või füüsikalise mõju alusel ja arvestades teabe olulisust tervisealases hädaolukorras tegutsemiseks.

| (7) | Arvestades asjaolu, et segud, mis on klassifitseeritud ohtlikuks, võivad sisaldada ka klassifitseerimata koostisosi, millel mittesihipärase kasutamise korral (nt pärast allaneelamist) võib olla kahjulik toime, peaks määratud organitel olema teave kõnealuste koostisosade kohta, kui on vaja kehtestada ennetus- ja ravimeetmed. |
| --- | --- |

(7)

Arvestades asjaolu, et segud, mis on klassifitseeritud ohtlikuks, võivad sisaldada ka klassifitseerimata koostisosi, millel mittesihipärase kasutamise korral (nt pärast allaneelamist) võib olla kahjulik toime, peaks määratud organitel olema teave kõnealuste koostisosade kohta, kui on vaja kehtestada ennetus- ja ravimeetmed.

| (8) | Teabe esitamise vorm tuleks ühtlustada, et võimaldada mitmes liikmesriigis tegutsevatel importijatel ja allkasutajatel kasutada eri liikmesriikides sama teavitust või teavitusvormi. Teavitused tuleks esitada elektrooniliselt ühtlustatud XML-vormil, mida haldab Euroopa Kemikaaliamet ja mille ta teeb tasuta kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(8)

Teabe esitamise vorm tuleks ühtlustada, et võimaldada mitmes liikmesriigis tegutsevatel importijatel ja allkasutajatel kasutada eri liikmesriikides sama teavitust või teavitusvormi. Teavitused tuleks esitada elektrooniliselt ühtlustatud XML-vormil, mida haldab Euroopa Kemikaaliamet ja mille ta teeb tasuta kättesaadavaks.

| (9) | Selleks et lihtsustada teabe edastamist segu kavandatava kasutusala kohta ja toetada asjaomaste mürgistusjuhtude statistilist analüüsimist, peaks Euroopa Kemikaaliamet töötama välja Euroopa toodete kategoriseerimise süsteemi ja seda teabe esitamisel kasutama. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et lihtsustada teabe edastamist segu kavandatava kasutusala kohta ja toetada asjaomaste mürgistusjuhtude statistilist analüüsimist, peaks Euroopa Kemikaaliamet töötama välja Euroopa toodete kategoriseerimise süsteemi ja seda teabe esitamisel kasutama.

| (10) | Komisjoni kulude ja tulude uuringu kohaselt on mürgistusteabekeskused ja muud määratud organid teavitanud probleemidest asjaomase segu õige identifitseerimisega kuni 40 % juhtudest, millega nad tegelevad. Selle tulemuseks võib olla patsientide tarbetu ja ülemäärane ravi ning haiglaravile paigutamine ettevaatusabinõuna. Seetõttu on teabe ühtlustamise osana vaja nõuda segu identifitseerimist kordumatu tähtnumbrilise koodi abil (unikaalne koostise tähis, UFI), mis lisatakse märgistusele. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni kulude ja tulude uuringu kohaselt on mürgistusteabekeskused ja muud määratud organid teavitanud probleemidest asjaomase segu õige identifitseerimisega kuni 40 % juhtudest, millega nad tegelevad. Selle tulemuseks võib olla patsientide tarbetu ja ülemäärane ravi ning haiglaravile paigutamine ettevaatusabinõuna. Seetõttu on teabe ühtlustamise osana vaja nõuda segu identifitseerimist kordumatu tähtnumbrilise koodi abil (unikaalne koostise tähis, UFI), mis lisatakse märgistusele.

| (11) | Enamik telefonikõnesid mürgistusteabekeskustele ja muudele määratud organitele on seotud tarbijate ja vähemal määral professionaalsete kasutajate juhusliku kokkupuutega ohtliku seguga. Ainult üksikud kõned on seotud tööstuslikuks kasutuseks mõeldud segudega, mida kasutatakse tööstusettevõtetes. Lisaks tuntakse tööstusettevõtetes kasutatavaid segusid tavaliselt paremini ja üldiselt osutatakse kohapeal arstiabi. Seetõttu peaks tööstuslikuks kasutuseks mõeldud segude importijatel ja allkasutajatel olema lubatud täita piiratud nõudeid teabe esitamisel. |
| --- | --- |

(11)

Enamik telefonikõnesid mürgistusteabekeskustele ja muudele määratud organitele on seotud tarbijate ja vähemal määral professionaalsete kasutajate juhusliku kokkupuutega ohtliku seguga. Ainult üksikud kõned on seotud tööstuslikuks kasutuseks mõeldud segudega, mida kasutatakse tööstusettevõtetes. Lisaks tuntakse tööstusettevõtetes kasutatavaid segusid tavaliselt paremini ja üldiselt osutatakse kohapeal arstiabi. Seetõttu peaks tööstuslikuks kasutuseks mõeldud segude importijatel ja allkasutajatel olema lubatud täita piiratud nõudeid teabe esitamisel.

| (12) | Selleks et hajutada töökoormust andmete edastamise vormi kohandamisel ja seada prioriteediks teabe esitamine siis, kui seda on kõige rohkem vaja, peetakse mõistlikuks ja proportsionaalseks näha ette käesolevas määruses sätestatud uute teabe esitamise nõuete järkjärguline kohaldamine sõltuvalt segu kasutusalast. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et hajutada töökoormust andmete edastamise vormi kohandamisel ja seada prioriteediks teabe esitamine siis, kui seda on kõige rohkem vaja, peetakse mõistlikuks ja proportsionaalseks näha ette käesolevas määruses sätestatud uute teabe esitamise nõuete järkjärguline kohaldamine sõltuvalt segu kasutusalast.

| (13) | Selleks et tagada sujuv üleminek ja vältida ebaproportsionaalseid kulutusi, peaksid määratud organitele enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva esitatud teavitused kehtima teatava aja jooksul pärast käesoleva määruse kohaldamise algust. Kui siiski vahepeal ilmnevad koostises, tootetähisel või segu toksilisuses olulised muudatused, tuleks nõuda teavituse uuendamist vastavalt käesolevale määrusele. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et tagada sujuv üleminek ja vältida ebaproportsionaalseid kulutusi, peaksid määratud organitele enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva esitatud teavitused kehtima teatava aja jooksul pärast käesoleva määruse kohaldamise algust. Kui siiski vahepeal ilmnevad koostises, tootetähisel või segu toksilisuses olulised muudatused, tuleks nõuda teavituse uuendamist vastavalt käesolevale määrusele.

| (14) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 54 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 54 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1272/2008 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 25 lisatakse järgmine lõige 7:

  „7.   Kui teavitaja moodustab VIII lisa kohaselt unikaalse koostise tähise, tuleb see märkida märgistusele kooskõlas kõnealuse lisa A osa punktiga 5.“ |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 25 lisatakse järgmine lõige 7:

„7.   Kui teavitaja moodustab VIII lisa kohaselt unikaalse koostise tähise, tuleb see märkida märgistusele kooskõlas kõnealuse lisa A osa punktiga 5.“

| 2) | Lisatakse VIII lisa, nii nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

2)

Lisatakse VIII lisa, nii nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. märts 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

1

(2)  Uuring, mille eesmärk on ühtlustada mürgistusteabekeskustele edastatavat teavet, mis esitatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1272/2008 („CLP-määrus“) artikliga 45, 3.3.2015.

2

---

LISA

„VIII LISA

Ühtlustatud teave tervisealases hädaolukorras tegutsemise ja ennetusmeetmete kohta

A OSA

ÜLDNÕUDED

1.   Kohaldamine

1.1.   Importijad ja allkasutajad, kes viivad turule tarbijakasutuseks mõeldud segusid käesoleva lisa A osa punkti 2.4 tähenduses, peavad järgima käesoleva lisa nõudeid 1. jaanuariks 2020.

1.2.   Importijad ja allkasutajad, kes viivad turule kutsealaseks kasutuseks mõeldud segusid käesoleva lisa A osa punkti 2.4 tähenduses, peavad järgima käesoleva lisa nõudeid 1. jaanuariks 2021.

1.3.   Importijad ja allkasutajad, kes viivad turule tööstuslikuks kasutuseks mõeldud segusid käesoleva lisa A osa punkti 2.4 tähenduses, peavad järgima käesoleva lisa nõudeid 1. jaanuariks 2024.

1.4.   Kui importijad ja allkasutajad on esitanud ohtlikke segusid käsitleva teabe vastavalt artikli 45 lõikele 1 määratud organile enne punktides 1.1, 1.2 ja 1.3 nimetatud kohaldamise kuupäeva ja see ei ole kooskõlas käesoleva lisaga, ei nõuta, et kõnealused segud vastaksid käesoleva lisa nõuetele enne 1. jaanuari 2025.

1.5.   Kui erandina punktist 1.4 ilmneb üks käesoleva lisa B osa punktis 4.1 kirjeldatud muudatus enne 1. jaanuari 2025, siis peavad importijad ja allkasutajad järgima käesoleva lisa nõudeid, enne kui nad viivad muudetud segu turule.

2.   Eesmärk, mõisted ja kohaldamisala

2.1.   Käesolevas lisas sätestatakse nõuded, mida peavad teabe esitamisel järgima segusid turule viivad importijad ja allkasutajad, edaspidi „teavitajad“, et määratud organitel oleks vajalik teave täitmaks ülesandeid, mis on neile artikliga 45 ette nähtud.

2.2.   Käesolevat lisa ei kohaldata teaduslikus uurimis- ja arendustegevuses kasutatavate segude ning määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 3 lõike 22 kohaselt määratletud toote- ja tehnoloogiaalases uurimis- ja arendustegevuses kasutatavate segude suhtes.

Käesolevat lisa ei kohaldata segude suhtes, mis on klassifitseeritud ainult ühe või mitme järgmise ohu põhjal:

| 1) | rõhu all olevad gaasid; |
| --- | --- |

1)

rõhu all olevad gaasid;

| 2) | lõhkeained (mittepüsivad lõhkeained ja alamklassid 1.1–1.6). |
| --- | --- |

2)

lõhkeained (mittepüsivad lõhkeained ja alamklassid 1.1–1.6).

2.3.   Ainult tööstuslikuks kasutuseks turule viidud segude korral võib teavitaja üldiste teavitusnõuete järgimise asemel valida kooskõlas käesoleva osa punktiga 5.3 ja B osa punktiga 3.1.1 piiratud teavituse, tingimusel et vastavalt B osa punktile 1.3 on tagatud kiire juurdepääs täiendavale üksikasjalikule teabele toote kohta.

2.4.   Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „tarbijakasutuseks mõeldud segu“– segu, mis on mõeldud kasutamiseks tarbijatele;

2)   „kutsealaseks kasutuseks mõeldud segu“– segu, mis on mõeldud kasutamiseks kutselistele kasutajatele, kuid mitte tööstusettevõtetes;

3)   „tööstuslikuks kasutuseks mõeldud segu“– segu, mis on mõeldud kasutamiseks ainult tööstusettevõtetes.

Kui segul on mitu kasutuseesmärki, peab segu vastama kõikide asjaomaste kasutuskategooriate nõuetele.

3.   Nõuded teavitusele

3.1.   Enne segu turule viimist peab teavitaja esitama liikmesriigis või liikmesriikides, kus segu turule viiakse, artikli 45 lõike 1 kohaselt määratud organitele (edaspidi „määratud organid“) andmed segude kohta, mis on klassifitseeritud ohtlikuks, lähtudes nende mõjust tervisele või füüsikalistest mõjudest.

Teavitus peab sisaldama B osas ette nähtud teavet. See tuleb esitada elektrooniliselt XML-vormil, mille amet teeb tasuta kättesaadavaks.

3.2.   Kui määratud organ esitab teavitajale pärast punkti 3.1 kohase teavituse kättesaamist põhjendatud taotluse, mille kohaselt on vaja lisateavet või selgitust, et määratud asutus saaks täita ülesandeid, mis on talle ette nähtud artikli 45 kohaselt, peab teavitaja esitama ilma põhjendamatu viivituseta vajaliku teabe või selgituse.

3.3.   Teavitus koostatakse selle liikmesriigi ametlikus keeles (nende liikmesriikide ametlikes keeltes), kus segu turule viiakse, kui asjaomane liikmesriik (asjaomased liikmesriigid) ei näe ette teisiti.

3.4.   Segu kavandatavat kasutusala kirjeldatakse vastavalt ameti esitatud toodete kategoriseerimise harmoneeritud süsteemile.

3.5.   Kui on täidetud B osa punktis 4.1 ette nähtud tingimused, tuleb ilma põhjendamatu viivituseta teavitust uuendada.

4.   Rühmateavitus

4.1.   Rohkem kui ühe segu kohta võib esitada ühise teavituse, edaspidi „rühmateavitus“, kui kõikidel rühma kuuluvatel segudel on sama klassifikatsioon seoses tervise- ja füüsikalise ohuga ning need kuuluvad samasse, punktis 3.4 viidatud tootekategooriasse.

4.2.   Rühmateavitus on lubatud esitada ainult juhul, kui kõik rühma kuuluvad segud sisaldavad samu koostisosasid (nagu kindlaks määratud B osa punktis 3.2) ja iga koostisosa teatatud kontsentratsioonivahemik on kõikides segudes sama (nagu esitatud B osa punktis 3.4).

4.3.   Erandina punktist 4.2 on rühmateavitus lubatud ka juhul, kui rühma segude koostised erinevad ainult parfüümi või lõhnaaine poolest, tingimusel et iga segu parfüümide ja lõhnaainete kogusisaldus ei ületa 5 %.

4.4.   Kui tegemist on rühmateavitusega, esitatakse vajaduse korral B osas nõutud teave iga rühma kuuluva segu kohta.

5.   Unikaalne koostise tähis (Unique Formula Identifier (UFI))

5.1.   Teavitaja moodustab ameti poolt kättesaadavaks tehtud elektrooniliste vahendite abil unikaalse koostise tähise (Unique Formula Identifier, edaspidi „UFI“). UFI on kordumatu tähtnumbriline kood, mis võimaldab üheselt siduda segu või segude rühma koostise kohta esitatud teabe konkreetse segu või segude rühmaga. UFI määramine on tasuta.

Uus UFI moodustatakse siis, kui segu või segude rühma koostise muudatus vastab ühele või mitmele B osa punkti 4.1 neljanda taande alapunktis a, b või c sätestatud tingimusele.

Erandina teisest lõigust ei ole uut UFIt vaja rühmateavitusse kuuluvatele segudele, mis sisaldavad parfüüme või lõhnaaineid, tingimusel et koostise muudatus on seotud ainult nende parfüümide või lõhnaainetega või uute parfüümide või lõhnaainete lisamisega.

5.2.   Teavitaja trükib või kinnitab UFI ohtliku segu märgistusele. UFI ette lisatakse suurtähtedega akronüüm „UFI“ ning see peab olema selgesti nähtav, loetav ja kustutamatult märgitud.

5.3.   Erandina punktist 5.2 võib tööstuslikuks kasutuseks mõeldud ohtlike segude ja muude kui alternatiivselt pakendatud segude UFI märkida ohutuskaardile.

6.   Teabe edastamise vormid ja tehniline tugi

6.1.   Amet määrab kindlaks UFI generaatori, XML-vormid teavituste jaoks ja toodete kategoriseerimise harmoneeritud süsteemi, haldab ja ajakohastab neid ning teeb need oma veebisaidil tasuta kättesaadavaks.

6.2.   Amet annab tehnilised ja teaduslikud suunised, pakub tehnilist tuge ja vahendeid, et lihtsustada teabe edastamist.

B OSA

TEAVITUSES SISALDUV TEAVE

1.   Segu ja teavitaja identifitseerimine

1.1.   Segu tootetähis

Segu tootetähis esitatakse vastavalt artikli 18 lõike 3 punktile a.

Esitatakse segu täielik kaubanimi või -nimed, sealhulgas vajaduse korral kaubamärk, toote nimi ja nimeversioonid, nagu need on märgistusel esitatud, ilma lühenditeta ja võimaldades toote täpselt identifitseerida.

Samuti tuleb teavitusse lisada UFI(d).

1.2.   Teavitaja andmed

Esitatakse teavitaja nimi, täielik aadress, telefoninumber ja e-posti aadress. Kõnealune teave peab vastama artikli 17 lõike 1 punkti a kohaselt märgistusel esitatud teabele.

1.3.   Telefoninumber ja e-posti aadress, et saada toote kohta kiiresti lisateavet

A osa punktis 2.3 ette nähtud piiratud teavituse korral esitatakse toote kohta kiiresti üksikasjaliku lisateabe saamiseks telefoninumber ja e-posti aadress, mis võimaldavad määratud organil hädaolukorras saada toote kohta A osa punktis 3.3 osutatud keeles üksikasjalikku lisateavet. Telefoninumbril vastatakse esmaspäevast pühapäevani ööpäev läbi.

2.   Ohu kindlakstegemine ja lisateave

Selles punktis nähakse ette teabele esitatavad nõuded, mis on seotud segu tervise- ja füüsikaliste ohtudega ning nõuetekohase hoiatusteabega nende ohtude kohta, aga ka lisateabega, mis tuleb teavitusele lisada.

2.1.   Segu klassifitseerimine

Teave segu klassifitseerimise kohta seoses selle tervise- ja füüsikaliste ohtudega (ohuklass ja -kategooria) tuleb esitada I lisas kirjeldatud klassifitseerimiseeskirjade kohaselt.

2.2.   Märgistuselemendid

Vajaduse korral tuleb esitada vastavalt artiklile 17 järgmised märgistuselemendid:

| — | ohupiktogrammi koodid (V lisa); |
| --- | --- |

—

ohupiktogrammi koodid (V lisa);

| — | tunnussõna; |
| --- | --- |

—

tunnussõna;

| — | ohulausete koodid (III lisa, sealhulgas täiendav ohuteave); |
| --- | --- |

—

ohulausete koodid (III lisa, sealhulgas täiendav ohuteave);

| — | hoiatuslausete koodid. |
| --- | --- |

—

hoiatuslausete koodid.

2.3.   Toksikoloogiline teave

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisa kohaselt peab teavitus sisaldama segu või selle koostisosade toksikoloogilise mõju kohta teavet, mida nõutakse segu ohutuskaardi punktis 11.

2.4.   Lisateave

Tuleb esitada järgmine lisateave:

| — | tarbijakasutuseks või kutsealaseks kasutuseks mõeldud segu turuleviimiseks kasutatavate pakendite liik (liigid) ja suurus(ed); |
| --- | --- |

—

tarbijakasutuseks või kutsealaseks kasutuseks mõeldud segu turuleviimiseks kasutatavate pakendite liik (liigid) ja suurus(ed);

| — | tarnitud segu värvus(ed) ja füüsikaline olek (füüsikalised olekud); |
| --- | --- |

—

tarnitud segu värvus(ed) ja füüsikaline olek (füüsikalised olekud);

| — | vajaduse korral pH väärtus; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral pH väärtus;

| — | tootekategooria (vt A osa punkt 3.4); |
| --- | --- |

—

tootekategooria (vt A osa punkt 3.4);

| — | kasutus (tarbija-, kutsealane, tööstuslik kasutus või nende kombinatsioon). |
| --- | --- |

—

kasutus (tarbija-, kutsealane, tööstuslik kasutus või nende kombinatsioon).

3.   Teave segu koostisosade kohta

3.1.   Üldised nõuded

Vastavalt punktidele 3.2, 3.3 ja 3.4 tuleb teavituses märkida segus sisalduvate koostisosade keemiline määratlus ja sisaldus.

Märkida ei tule koostisosi, mida segu ei sisalda.

Erandina teisest lõigust peavad rühmateavituse korral parfüümid või lõhnaained sisalduma vähemalt ühes segus.

Kui rühma kuuluvates segudes sisalduvad parfüümid või lõhnaained on segudes erinevad, tuleb rühmateavituse korral esitada segude ning neis sisalduvate parfüümide või lõhnaainete loetelu, sealhulgas nende klassifikatsioon.

3.1.1.   Nõuded tööstuslikuks kasutuseks mõeldud segudele

A osa punktis 2.3 ette nähtud piiratud teavituse korral võib tööstuslikuks kasutuseks mõeldud segu kohta esitatav teave piirduda määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisa kohaselt ohutuskaardil esitatud teabega, tingimusel et koostisosade kohta on vastavalt punktile 1.3 hädaolukorras taotluse alusel kiiresti võimalik saada lisateavet.

3.2.   Segu koostisosad

3.2.1.   Ained

Punkti 3.3 kohaselt kindlaks määratud ainete tootetähised tuleb esitada vastavalt artikli 18 lõikele 2. INCI nimetust, värviindeksit või muud rahvusvahelist keemilist nimetust võib kasutada juhul, kui keemiline nimetus on tuntud ja määrab üheselt kindlaks aine määratluse. Kui aine keemilise nimetuse asemel on vastavalt artiklile 24 lubatud kasutada alternatiivset nimetust, siis tuleb esitada ka see nimetus.

3.2.2.   Segu koostisesse kuuluv segu

Kui segu on kasutatud turuleviidud teise segu koostises, siis nimetatakse esimest segu segu koostisesse kuuluvaks seguks.

Teave segu koostisesse kuuluvas segus sisalduvate ainete kohta tuleb esitada vastavalt punktile 3.2.1, välja arvatud juhul, kui teavitajal ei ole juurdepääsu segu koostisesse kuuluva segu täielikule koostisele. Viimasel juhul tuleb esitada punkti 3 kohaselt teave teadaolevate segu koostisosade kohta ja segu koostisesse kuuluv segu määratakse kindlaks artikli 18 lõike 3 punkti a kohaselt tema tootetähise abil, märkides vajaduse korral selle sisalduse ja UFI. Juhul kui UFI puudub, esitatakse segu koostisesse kuuluva segu ohutuskaart ning segu koostisesse kuuluva segu tarnija nimi, e-posti aadress ja telefoninumber.

3.2.3.   Üldised tootetähised

Erandina punktidest 3.2.1 ja 3.2.2 võib üldisi tootetähiseid „parfüüm“, „lõhnaaine“ või „värvaine“ kasutada segu koostisosade korral, mida on kasutatud ainult selleks, et lisada parfüümi, lõhnaainet või värvi, kui on täidetud järgmised tingimused:

| — | segu koostisosad ei ole klassifitseeritud ühegi terviseohu tõttu; |
| --- | --- |

—

segu koostisosad ei ole klassifitseeritud ühegi terviseohu tõttu;

| — | asjaomase üldise tootetähisega määratletud segu koostisosa sisaldus ei ületa järgmist kogunäitajat:






  a) | 5 % parfüümide ja lõhnaainete summa korral ning |
| --- | --- | --- |

—

asjaomase üldise tootetähisega määratletud segu koostisosa sisaldus ei ületa järgmist kogunäitajat:

a)

5 % parfüümide ja lõhnaainete summa korral ning

| b) | 25 % värvainete summa korral. |
| --- | --- |

b)

25 % värvainete summa korral.

3.3.   Segu koostisosad, mille kohta kehtib teavitusnõue

Järgmised segu koostisosad (ained ja segu koostisesse kuuluv segu) tuleb märkida:

| 1) | segu koostisosad, mis on klassifitseeritud ohtlikuks nende mõju tõttu tervisele või füüsikalise mõju tõttu ning:






  — | mille sisaldus segus on 0,1 % või rohkem; |
| --- | --- | --- |

1)

segu koostisosad, mis on klassifitseeritud ohtlikuks nende mõju tõttu tervisele või füüsikalise mõju tõttu ning:

—

mille sisaldus segus on 0,1 % või rohkem;

| — | mis määratakse kindlaks isegi juhul, kui nende sisaldus segus on alla 0,1 %, välja arvatud juhul, kui teavitaja suudab tõendada, et need koostisosad on ebaolulised tervisealases hädaolukorras tegutsemise ja ennetusmeetmete seisukohast; |
| --- | --- |

—

mis määratakse kindlaks isegi juhul, kui nende sisaldus segus on alla 0,1 %, välja arvatud juhul, kui teavitaja suudab tõendada, et need koostisosad on ebaolulised tervisealases hädaolukorras tegutsemise ja ennetusmeetmete seisukohast;

| 2) | segu koostisosad, mis ei ole klassifitseeritud ohtlikuks nende mõju tõttu tervisele või füüsikalise mõju tõttu ning mille kindlaks määratud sisaldus ja olemasolu segus on vähemalt 1 % või rohkem. |
| --- | --- |

2)

segu koostisosad, mis ei ole klassifitseeritud ohtlikuks nende mõju tõttu tervisele või füüsikalise mõju tõttu ning mille kindlaks määratud sisaldus ja olemasolu segus on vähemalt 1 % või rohkem.

3.4.   Segu koostisosade sisaldus ja kontsentratsioonivahemik

Teavitaja peab esitama punktides 3.4.1 ja 3.4.2 esitatud teabe segu selliste koostisosade sisalduse kohta (ained ja segu koostisesse kuuluv segu), mis on kindlaks määratud punkti 3.3 kohaselt.

3.4.1.   Tervisealases hädaolukorras tegutsemise ja ennetusmeetmete seisukohast suuri probleeme põhjustavad ohtlikud koostisosad

Kui segu koostisosa on klassifitseeritud vastavalt käesolevale määrusele vähemalt ühte allpool loetletud ohukategooriasse, tuleb selle sisaldust segus väljendada täpse protsendimäärana aine massist või mahust, alanevas järjekorras:

| — | akuutne toksilisus, kategooriad 1, 2, 3; |
| --- | --- |

—

akuutne toksilisus, kategooriad 1, 2, 3;

| — | mürgisus teatavate sihtelundite suhtes – ühekordne kokkupuude, 1. või 2. kategooria; |
| --- | --- |

—

mürgisus teatavate sihtelundite suhtes – ühekordne kokkupuude, 1. või 2. kategooria;

| — | mürgisus teatavate sihtelundite suhtes – korduv kokkupuude, 1. või 2. kategooria; |
| --- | --- |

—

mürgisus teatavate sihtelundite suhtes – korduv kokkupuude, 1. või 2. kategooria;

| — | nahasöövitus, 1., 1A, 1B või 1C kategooria; |
| --- | --- |

—

nahasöövitus, 1., 1A, 1B või 1C kategooria;

| — | raske silmakahjustus, 1. kategooria. |
| --- | --- |

—

raske silmakahjustus, 1. kategooria.

Alternatiivina võib selle asemel, et esitada sisaldus täpse protsendimäärana, esitada selle kontsentratsioonivahemikuna tabeli 1 kohaselt.

Tabel 1

Kontsentratsioonivahemikud, mida kohaldatakse tervisealases hädaolukorras tegutsemise seisukohast suuri probleeme põhjustavate ohtlike koostisosade suhtes (ained ja segu koostisesse kuuluv segu)

| Segus sisalduva ohtliku koostisosa kontsentratsioonivahemik (%) | Teavituses kasutatav maksimaalne kontsentratsioonivahemiku ulatus |
| --- | --- |
| ≥ 25 – < 100 | 5 protsendipunkti |
| ≥ 10 – < 25 | 3 protsendipunkti |
| ≥ 1 – < 10 | 1 protsendipunkt |
| ≥ 0,1 – < 1 | 0,3 protsendipunkti |
| > 0 – < 0,1 | 0,1 protsendipunkti |

Segus sisalduva ohtliku koostisosa kontsentratsioonivahemik (%)

Teavituses kasutatav maksimaalne kontsentratsioonivahemiku ulatus

≥ 25 – < 100

5 protsendipunkti

≥ 10 – < 25

3 protsendipunkti

≥ 1 – < 10

1 protsendipunkt

≥ 0,1 – < 1

0,3 protsendipunkti

> 0 – < 0,1

0,1 protsendipunkti

3.4.2.   Muud ohtlikud koostisosad ja koostisosad, mida ei ole klassifitseeritud ohtlikuks

Segudes sisalduvad ohtlikud koostisosad, mida ei ole klassifitseeritud ühtegi punktis 3.4.1 loetletud ohukategooriasse, ja kindlaks määratud koostisosad, mida ei ole klassifitseeritud ohtlikuks, tuleb esitada vastavalt tabelile 2 protsendimäärana aine massist või mahust, alanevas järjekorras. Alternatiivina võib esitada täpse protsendimäära.

Erandina esimesest lõigust ei pea teavitaja esitama teavet segus sisalduvate selliste parfüümide või lõhnaainete sisalduse kohta, mida ei klassifitseerita või mida klassifitseeritakse naha sensibiliseerimise 1., 1A või 1B kategooriasse või kategooriasse toksilisus sissehingamisel, tingimusel et kogusisaldus ei ületa 5 %.

Tabel 2

Kontsentratsioonivahemikud, mida kohaldatakse muude ohtlike koostisosade ja selliste koostisosade suhtes, mida ei ole klassifitseeritud ohtlikuks (ained ja segu koostisesse kuuluv segu)

| Segus sisalduva koostisosa kontsentratsioonivahemik (%) | Teavituses kasutatav maksimaalne kontsentratsioonivahemiku ulatus |
| --- | --- |
| ≥ 25 – < 100 | 20 protsendipunkti |
| ≥ 10 – < 25 | 10 protsendipunkti |
| ≥ 1 – < 10 | 3 protsendipunkti |
| > 0 – < 1 | 1 protsendipunkt |

Segus sisalduva koostisosa kontsentratsioonivahemik (%)

Teavituses kasutatav maksimaalne kontsentratsioonivahemiku ulatus

≥ 25 – < 100

20 protsendipunkti

≥ 10 – < 25

10 protsendipunkti

≥ 1 – < 10

3 protsendipunkti

> 0 – < 1

1 protsendipunkt

3.5.   Segu koostisosade klassifikatsioon (ained ja segu koostisesse kuuluv segu)

Tuleb esitada segu koostisosade klassifikatsioon seoses nende tervise- ja füüsikaliste ohtudega (ohuklassid, ohukategooriad ja ohulaused). See sisaldab vähemalt kõikide määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisa (ohutuskaartide koostamise juhis) punktis 3.2.1 osutatud ainete klassifikatsiooni. Alternatiivina võib segu koostisesse kuuluva segu kohta esitada ainult selle klassifikatsiooni seoses tervise- ja füüsikaliste ohtudega.

4.   Teavituse uuendus

4.1.   Teavitaja peab esitama enne muudetud segu turule viimist uuendatud teavituse juhul, kui üksik- või rühmateavitusega hõlmatud segu kohta kehtib üks järgmistest muudatustest:

| — | segu tootetähis (sealhulgas UFI) on muutunud; |
| --- | --- |

—

segu tootetähis (sealhulgas UFI) on muutunud;

| — | segu klassifikatsioon seoses tervise- ja füüsikaliste ohtudega on muutunud; |
| --- | --- |

—

segu klassifikatsioon seoses tervise- ja füüsikaliste ohtudega on muutunud;

| — | segu või selle koostisosade ohtlike omaduste kohta saab kättesaadavaks uut olulist toksikoloogilist teavet, mis tuleb esitada ohutuskaardi punktis 11; |
| --- | --- |

—

segu või selle koostisosade ohtlike omaduste kohta saab kättesaadavaks uut olulist toksikoloogilist teavet, mis tuleb esitada ohutuskaardi punktis 11;

| — | kui segu koostises tehtud muudatus vastab ühele järgmistest tingimustest:






  a) | segusse on lisatud, selles on asendatud või sellest on eemaldatud üks või mitu koostisosa, mis tuleb punkti 3.3 kohaselt teavituses märkida; |
| --- | --- | --- |

—

kui segu koostises tehtud muudatus vastab ühele järgmistest tingimustest:

a)

segusse on lisatud, selles on asendatud või sellest on eemaldatud üks või mitu koostisosa, mis tuleb punkti 3.3 kohaselt teavituses märkida;

| b) | segu koostisosa sisaldus on muutunud ja ei jää enam algses teavituses esitatud kontsentratsioonivahemikku; |
| --- | --- |

b)

segu koostisosa sisaldus on muutunud ja ei jää enam algses teavituses esitatud kontsentratsioonivahemikku;

| c) | koostisosa täpne sisaldus esitati punktide 3.4.1 või 3.4.2 kohaselt ja ilmneb selle sisalduse muutus, mis ei jää tabelis 3 esitatud vahemikku. |
| --- | --- |

c)

koostisosa täpne sisaldus esitati punktide 3.4.1 või 3.4.2 kohaselt ja ilmneb selle sisalduse muutus, mis ei jää tabelis 3 esitatud vahemikku.

Tabel 3

Koostisosade sisalduse muutumine, mille korral tuleb teavitust uuendada

| Segus sisalduva koostisosa täpne sisaldus (%) | Koostisosa algse sisalduse muutumine (±), mille korral tuleb teavitust uuendada |
| --- | --- |
| > 25 – ≤ 100 | 5 % |
| > 10 – ≤ 25 | 10 % |
| > 2,5 – ≤ 10 | 20 % |
| ≤ 2,5 | 30 % |

Segus sisalduva koostisosa täpne sisaldus (%)

Koostisosa algse sisalduse muutumine (±), mille korral tuleb teavitust uuendada

> 25 – ≤ 100

5 %

> 10 – ≤ 25

10 %

> 2,5 – ≤ 10

20 %

≤ 2,5

30 %

Kui muutub lõhnaainete või parfüümide sisaldus, mis on esitatud rühmateavituses, tuleb uuendada segude ning neis sisalduvate lõhnaainete või parfüümide loetelu, nagu nõutud punktis 3.1.

4.2.   Teavituse uuenduse sisu

Uuendatud teavitus koosneb eelmise teavituse muudetud versioonist, mis sisaldab kättesaadavat uut teavet, nagu kirjeldatud punktis 4.1.

C OSA

TEAVITUSE VORM

1.1.   Teavituse vorm

Teabe edastamine artikli 45 kohaselt määratud organitele toimub ameti ette nähtud vormil. Teavituse vorm sisaldab järgmisi elemente.

1.2.   Segu ja teavitaja identifitseerimine

Tootetähis

| — | Toote täielik kaubanimi (rühmateavituse korral tuleb loetleda kõik tootetähised) |
| --- | --- |

—

Toote täielik kaubanimi (rühmateavituse korral tuleb loetleda kõik tootetähised)

| — | Muud nimed, sünonüümid |
| --- | --- |

—

Muud nimed, sünonüümid

| — | Unikaalne (unikaalsed) koostise tähis(ed) (UFI) |
| --- | --- |

—

Unikaalne (unikaalsed) koostise tähis(ed) (UFI)

| — | Muud tunnused (loa number, äriühingu tootekoodid) |
| --- | --- |

—

Muud tunnused (loa number, äriühingu tootekoodid)

Teavitaja kontaktandmed

| — | Nimetus |
| --- | --- |

—

Nimetus

| — | Täielik aadress |
| --- | --- |

—

Täielik aadress

| — | Telefoninumber |
| --- | --- |

—

Telefoninumber

| — | E-posti aadress |
| --- | --- |

—

E-posti aadress

Kontaktandmed, et saada toote kohta kiiresti lisateavet (esmaspäevast pühapäevani ööpäev läbi). Ainult piiratud teavituse korral

| — | Nimetus |
| --- | --- |

—

Nimetus

| — | Telefoninumber (esmaspäevast pühapäevani ööpäev läbi) |
| --- | --- |

—

Telefoninumber (esmaspäevast pühapäevani ööpäev läbi)

| — | E-posti aadress |
| --- | --- |

—

E-posti aadress

1.3.   Segu klassifikatsioon, märgistuselemendid ja toksilisus

Segu klassifikatsioon ja märgistuselemendid

| — | Ohuklass ja -kategooria |
| --- | --- |

—

Ohuklass ja -kategooria

| — | Ohupiktogrammide koodid (V lisa) |
| --- | --- |

—

Ohupiktogrammide koodid (V lisa)

| — | Tunnussõna |
| --- | --- |

—

Tunnussõna

| — | Ohulausete koodid, sealhulgas täiendav ohuteave (III lisa) |
| --- | --- |

—

Ohulausete koodid, sealhulgas täiendav ohuteave (III lisa)

| — | Hoiatuslausete koodid (IV lisa) |
| --- | --- |

—

Hoiatuslausete koodid (IV lisa)

Teave toksilisuse kohta

| — | Segu või selle koostisosade toksilisuse kirjeldus (nagu nõutud määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisa kohaselt ohutuskaardi punktis 11) |
| --- | --- |

—

Segu või selle koostisosade toksilisuse kirjeldus (nagu nõutud määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisa kohaselt ohutuskaardi punktis 11)

Lisateave segu kohta

| — | Värvus |
| --- | --- |

—

Värvus

| — | pH (kui kohaldatav) |
| --- | --- |

—

pH (kui kohaldatav)

| — | Füüsikaline olek |
| --- | --- |

—

Füüsikaline olek

| — | Pakend (liik ja suurus) |
| --- | --- |

—

Pakend (liik ja suurus)

| — | Kavandatav kasutusala (tootekategooria kood) |
| --- | --- |

—

Kavandatav kasutusala (tootekategooria kood)

| — | Kasutusalad (tarbija-, kutseline, tööstuslik kasutus) |
| --- | --- |

—

Kasutusalad (tarbija-, kutseline, tööstuslik kasutus)

1.4.   Segu koostisosade tootetähised

Segu koostisosade tootetähised (ained ja vajaduse korral segu koostisesse kuuluvad segud)

| — | Koostisosa keemiline nimetus/kaubanimi |
| --- | --- |

—

Koostisosa keemiline nimetus/kaubanimi

| — | CASi number (vajaduse korral) |
| --- | --- |

—

CASi number (vajaduse korral)

| — | EÜ number (vajaduse korral) |
| --- | --- |

—

EÜ number (vajaduse korral)

| — | UFI (vajaduse korral) |
| --- | --- |

—

UFI (vajaduse korral)

Segu koostisosade sisaldus ja kontsentratsioonivahemik

| — | Täpne sisaldus või kontsentratsioonivahemik |
| --- | --- |

—

Täpne sisaldus või kontsentratsioonivahemik

Segu koostisosade klassifikatsioon (ained ja segu koostisesse kuuluv segu)

| — | Ohuklassifikatsioon (vajaduse korral) |
| --- | --- |

—

Ohuklassifikatsioon (vajaduse korral)

| — | Lisatunnused (vajaduse korral ja kui need on tervisealases hädaolukorras tegutsemise seisukohast olulised) |
| --- | --- |

—

Lisatunnused (vajaduse korral ja kui need on tervisealases hädaolukorras tegutsemise seisukohast olulised)

Loetelu vastavalt B osa punkti 3.1 neljandale lõigule (vajaduse korral)

---

| 23.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 78/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 78/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/543,

22. märts 2017,

milles sätestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 763/2008 (rahva ja eluruumide loenduste kohta) kohaldamiseks teemade ja nende jaotuste tehniliste spetsifikatsioonide osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 763/2008 rahva ja eluruumide loenduste kohta, (1) eelkõige selle artikli 5 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks, et liikmesriikides korraldatavatest rahvastiku ja eluruumide loendustest saadavad andmed oleksid võrreldavad ja et oleks võimalik koostada usaldusväärseid üleliidulisi ülevaateid, tuleb loenduse teemad kehtestada ja jaotada kõikides liikmesriikides ühtemoodi. Seega tuleb vastu võtta kõnealuste teemade ja nende jaotuste tehnilised spetsifikatsioonid. |
| --- | --- |

(1)

Selleks, et liikmesriikides korraldatavatest rahvastiku ja eluruumide loendustest saadavad andmed oleksid võrreldavad ja et oleks võimalik koostada usaldusväärseid üleliidulisi ülevaateid, tuleb loenduse teemad kehtestada ja jaotada kõikides liikmesriikides ühtemoodi. Seega tuleb vastu võtta kõnealuste teemade ja nende jaotuste tehnilised spetsifikatsioonid.

| (2) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(2)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Komisjonile vaatlusaasta 2021 kohta edastatavate andmete puhul kasutatavate loenduse teemade ja nende jaotuste tehnilised spetsifikatsioonid on loetletud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. märts 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 218, 13.8.2008, lk 14.

1

---

LISA

Loenduse teemade ja nende jaotuste tehnilised spetsifikatsioonid

Tehnilised spetsifikatsioonid esitatakse järgmisel viisil.

| — | Iga teema on tähistatud pealkirjaga. |
| --- | --- |

—

Iga teema on tähistatud pealkirjaga.

| — | Teema pealkirjale võivad järgneda tehnilised spetsifikatsioonid, milles osutatakse sellele teemale üldiselt. |
| --- | --- |

—

Teema pealkirjale võivad järgneda tehnilised spetsifikatsioonid, milles osutatakse sellele teemale üldiselt.

| — | Seejärel määratakse kindlaks teema jaotus(ed). Mõnel teemal on rohkem kui üks jaotus, kusjuures igal jaotusel on erinev detailsuse aste. Sel juhul tähistab „H“ kõrgeima detailsusastmega jaotusi, „M“ keskmise detailsusastmega jaotusi ning „L“ madalaima detailsusastmega jaotusi, „N“ aga riigi tasandit näitavat jaotust. |
| --- | --- |

—

Seejärel määratakse kindlaks teema jaotus(ed). Mõnel teemal on rohkem kui üks jaotus, kusjuures igal jaotusel on erinev detailsuse aste. Sel juhul tähistab „H“ kõrgeima detailsusastmega jaotusi, „M“ keskmise detailsusastmega jaotusi ning „L“ madalaima detailsusastmega jaotusi, „N“ aga riigi tasandit näitavat jaotust.

| — | Määratakse kindlaks kogusummad, mille puhul jaotusi kasutatakse. Igale jaotusele võib järgneda tehniline spetsifikatsioon, mis on konkreetselt seotud kõnealuse jaotusega. |
| --- | --- |

—

Määratakse kindlaks kogusummad, mille puhul jaotusi kasutatakse. Igale jaotusele võib järgneda tehniline spetsifikatsioon, mis on konkreetselt seotud kõnealuse jaotusega.

Teema: Alaline elukoht

Määruse EÜ) nr 763/2008 artikli 2 punktis d esitatud „alalise elukoha“ määratluse kohaldamisel käsitlevad liikmesriigid erijuhtusid järgmisel viisil.

| a) | Kui isik elab aasta jooksul tavaliselt rohkem kui ühes elukohas, on tema alaliseks elukohaks see, kus ta veedab enamiku aja aastast, olenemata sellest, kas see asub mujal samas riigis või välismaal. Ent isiku jaoks, kes töötab nädala sees kodukohast eemal ja naaseb nädalavahetusel perekonna elukohta, on alaliseks elukohaks tema perekonna elukoht, olenemata sellest, kas tema töökoht asub mujal samas riigis või välismaal. |
| --- | --- |

a)

Kui isik elab aasta jooksul tavaliselt rohkem kui ühes elukohas, on tema alaliseks elukohaks see, kus ta veedab enamiku aja aastast, olenemata sellest, kas see asub mujal samas riigis või välismaal. Ent isiku jaoks, kes töötab nädala sees kodukohast eemal ja naaseb nädalavahetusel perekonna elukohta, on alaliseks elukohaks tema perekonna elukoht, olenemata sellest, kas tema töökoht asub mujal samas riigis või välismaal.

| b) | Esimese ja teise taseme haridust andvate koolide õppurite puhul, kes kooliaasta vältel viibivad kodunt eemal, olenemata sellest, kui sageli nad perekonna elukohta naasevad, on alaliseks elukohaks perekonna elukoht, olenemata sellest, kas nad omandavad haridust mujal samas riigis või välismaal. |
| --- | --- |

b)

Esimese ja teise taseme haridust andvate koolide õppurite puhul, kes kooliaasta vältel viibivad kodunt eemal, olenemata sellest, kui sageli nad perekonna elukohta naasevad, on alaliseks elukohaks perekonna elukoht, olenemata sellest, kas nad omandavad haridust mujal samas riigis või välismaal.

| c) | Kolmanda taseme haridust omandavate õppurite puhul, kes viibivad oma kõrgkooliõpingute vältel kodunt eemal, on alaliseks elukohaks õppeaasta vältel kehtiv aadress, olenemata sellest, kas tegemist on asutuse (näiteks ühiselamu) või eramajutusega, olenemata sellest, kas nad omandavad haridust mujal samas riigis või välismaal. Kui haridust omandatakse samas riigis, võib erandjuhul pidada alaliseks elukohaks perekonna elukohta. |
| --- | --- |

c)

Kolmanda taseme haridust omandavate õppurite puhul, kes viibivad oma kõrgkooliõpingute vältel kodunt eemal, on alaliseks elukohaks õppeaasta vältel kehtiv aadress, olenemata sellest, kas tegemist on asutuse (näiteks ühiselamu) või eramajutusega, olenemata sellest, kas nad omandavad haridust mujal samas riigis või välismaal. Kui haridust omandatakse samas riigis, võib erandjuhul pidada alaliseks elukohaks perekonna elukohta.

| d) | Asutust peetakse kõigi selliste sealsete elanike alaliseks elukohaks, kes on loenduse ajaks seal elanud või tõenäoliselt elavad seal 12 kuud või kauem. |
| --- | --- |

d)

Asutust peetakse kõigi selliste sealsete elanike alaliseks elukohaks, kes on loenduse ajaks seal elanud või tõenäoliselt elavad seal 12 kuud või kauem.

| e) | Ajateenijate ning sõjaväekasarmutes või -laagrites elavate sõjaväelaste suhtes kehtib üldreegel selle kohta, kus veedetakse enamik ööpäevasest puhkeajast. |
| --- | --- |

e)

Ajateenijate ning sõjaväekasarmutes või -laagrites elavate sõjaväelaste suhtes kehtib üldreegel selle kohta, kus veedetakse enamik ööpäevasest puhkeajast.

| f) | Kodutute või peavarjuta isikute, rändrahva liikmete, hulkurite ning püsiva elukohata isikute alaliseks elukohaks peetakse loenduspaika. |
| --- | --- |

f)

Kodutute või peavarjuta isikute, rändrahva liikmete, hulkurite ning püsiva elukohata isikute alaliseks elukohaks peetakse loenduspaika.

| g) | Lapse puhul, kes elab vaheldumisi kahes elukohas (näiteks kui vanemad on lahutatud), peetakse alaliseks elukohaks seda, kus ta veedab enamiku oma ajast. Kui mõlema vanema juures veedetakse võrdne aeg, on alaliseks elukohaks see, kus laps loenduse hetkel ööbib, või alternatiivina see leibkond, kus on lapse seaduslik või registrijärgne elukoht. |
| --- | --- |

g)

Lapse puhul, kes elab vaheldumisi kahes elukohas (näiteks kui vanemad on lahutatud), peetakse alaliseks elukohaks seda, kus ta veedab enamiku oma ajast. Kui mõlema vanema juures veedetakse võrdne aeg, on alaliseks elukohaks see, kus laps loenduse hetkel ööbib, või alternatiivina see leibkond, kus on lapse seaduslik või registrijärgne elukoht.

| h) | Loendatakse ka meremehed ja kalurid, kelle alaline elukoht on riigis, kuid kes rahvaloenduse ajal on merel (kaasa arvatud need, kellel puudub muu elukoht peale laeva pardal ette nähtud ööbimiskoha). |
| --- | --- |

h)

Loendatakse ka meremehed ja kalurid, kelle alaline elukoht on riigis, kuid kes rahvaloenduse ajal on merel (kaasa arvatud need, kellel puudub muu elukoht peale laeva pardal ette nähtud ööbimiskoha).

| i) | Loendatakse ka isikud, kes viibivad riigis ebaseaduslikult või dokumentideta, samuti varjupaigataotlejad ja isikud, kes on taotlenud pagulase staatust või muud samalaadset rahvusvahelist kaitset või sellise staatuse või kaitse saanud, tingimusel, et nad vastavad alaliselt riigis elamise kriteeriumidele. Eesmärgiks ei ole neid isikuid teistest eristada, vaid tagada, et nad ei jääks loendusest välja. |
| --- | --- |

i)

Loendatakse ka isikud, kes viibivad riigis ebaseaduslikult või dokumentideta, samuti varjupaigataotlejad ja isikud, kes on taotlenud pagulase staatust või muud samalaadset rahvusvahelist kaitset või sellise staatuse või kaitse saanud, tingimusel, et nad vastavad alaliselt riigis elamise kriteeriumidele. Eesmärgiks ei ole neid isikuid teistest eristada, vaid tagada, et nad ei jääks loendusest välja.

| j) | Loendatakse lapsed, kes on sündinud kaheteistkümne kuu jooksul enne loenduse vaatlusaega ja kelle pereliikmed elavad vaatlusajal alaliselt riigis. |
| --- | --- |

j)

Loendatakse lapsed, kes on sündinud kaheteistkümne kuu jooksul enne loenduse vaatlusaega ja kelle pereliikmed elavad vaatlusajal alaliselt riigis.

| k) | Loendatakse ka isikud, kelle riigis viibimise kestus (tegelik ja/või kavatsetud) on täpselt üks aasta.
  Sõjaväelased, mereväelased ja diplomaatiline personal ning nende pereliikmed |
| --- | --- |

k)

Loendatakse ka isikud, kelle riigis viibimise kestus (tegelik ja/või kavatsetud) on täpselt üks aasta.

Sõjaväelased, mereväelased ja diplomaatiline personal ning nende pereliikmed

| l) | Riigis viibivad välisriigi sõjaväelased, mereväelased ja diplomaatiline personal ning nende pereliikmed jäetakse riigi alalise elanikkonna hulgast välja, olenemata nende viibimise kestusest. |
| --- | --- |

l)

Riigis viibivad välisriigi sõjaväelased, mereväelased ja diplomaatiline personal ning nende pereliikmed jäetakse riigi alalise elanikkonna hulgast välja, olenemata nende viibimise kestusest.

| m) | Kui väljaspool riiki viibivate riigi sõjaväelaste, mereväelaste ja diplomaatilise personali ning nende pereliikmete väljaspool riiki viibimise kestust on võimalik kindlaks teha, kehtivad järgmised reeglid.






  — | Kui nad elavad välismaal vähem kui 12 kuud ja kavatsevad naasta oma lähtekohta, jaotatakse nad riigi piires vastavalt alalise elukoha reeglitele. Eelkõige võib neid jaotada järgmiselt (kahanevas tähtsusjärjekorras):






  i) | nende perekonna elukoha aadress riigis, kui see on olemas, või |
| --- | --- | --- | --- |

m)

Kui väljaspool riiki viibivate riigi sõjaväelaste, mereväelaste ja diplomaatilise personali ning nende pereliikmete väljaspool riiki viibimise kestust on võimalik kindlaks teha, kehtivad järgmised reeglid.

—

Kui nad elavad välismaal vähem kui 12 kuud ja kavatsevad naasta oma lähtekohta, jaotatakse nad riigi piires vastavalt alalise elukoha reeglitele. Eelkõige võib neid jaotada järgmiselt (kahanevas tähtsusjärjekorras):

i)

nende perekonna elukoha aadress riigis, kui see on olemas, või

| ii) | riigi piires asuv teenistuskoht, kuhu nad olid enne riigist lahkumist määratud. |
| --- | --- |

ii)

riigi piires asuv teenistuskoht, kuhu nad olid enne riigist lahkumist määratud.

| — | Kui nad elavad välismaal vähemalt 12 kuud või kui nad ei kavatse pöörduda tagasi oma lähtekohta (isegi kui nad pöörduvad 12 kuu jooksul riiki tagasi), omistatakse neile lähteriigis „virtuaalne koht“ (ekstra-region). |
| --- | --- |

—

Kui nad elavad välismaal vähemalt 12 kuud või kui nad ei kavatse pöörduda tagasi oma lähtekohta (isegi kui nad pöörduvad 12 kuu jooksul riiki tagasi), omistatakse neile lähteriigis „virtuaalne koht“ (ekstra-region).

Alalise elukoha määratluse põhjal peetakse ajutiselt eemalviibivaks ja seega kogurahvastiku hulka kuuluvaks isikuid, kes muidu elavad loenduskohas, kuid parajasti ei viibi seal või eeldatavasti ei viibi seal loendamise ajal vähem kui ühe aasta jooksul. Ent ajutiselt eemalviibivaks ei peeta isikuid, kes elavad või eeldatavasti elavad väljaspool loenduspaika ühe aasta või kauem, ning seepärast arvatakse nad kogurahvastikust välja. See ei sõltu sellest, kui kaua nad viibivad aeg-ajalt oma perekonnal külas.

Isikuid, keda loendatakse, kuid kelle puhul ei ole loenduskohas täidetud alalise elukoha kriteeriumid, st nad ei ela või eeldatavasti ei ela katkematu 12 kuulise ajavahemiku vältel loenduspaigas, peetakse ajutiselt kohalviibivaks ning seepärast ei arvestata neid alalise elanikkonna hulka.

| Geograafiline piirkond
   (1) | GEO.N. | GEO.L. | GEO.M. | GEO.H. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0. | Kokku (liikmesriigi territooriumil) | 0. | 0. | 0. | 0. |
| x. | Kõik NUTS 1 piirkonnad liikmesriigis | | x. | x. | x. |
| | x.x. | Kõik NUTS 2 piirkonnad liikmesriigis | | x.x. | x.x. | x.x. |
| | | x.x.x. | Kõik NUTS 3 piirkonnad liikmesriigis | | | x.x.x. | x.x.x. |
| | | | x.x.x.x. | Kõik LAU 2 piirkonnad liikmesriigis | | | | x.x.x.x. |

Geograafiline piirkond
   (1)

GEO.N.

GEO.L.

GEO.M.

GEO.H.

0.

Kokku (liikmesriigi territooriumil)

0.

0.

0.

0.

x.

Kõik NUTS 1 piirkonnad liikmesriigis

x.

x.

x.

x.x.

Kõik NUTS 2 piirkonnad liikmesriigis

x.x.

x.x.

x.x.

x.x.x.

Kõik NUTS 3 piirkonnad liikmesriigis

x.x.x.

x.x.x.

x.x.x.x.

Kõik LAU 2 piirkonnad liikmesriigis

x.x.x.x.

„Geograafilise piirkonna“ jaotused on ette nähtud kõikide isikutele viitavate kogusummade või vahesummade liigendamiseks (alaline elukoht). Neid saab kasutada ka kõikide selliste kogusummade piirkondlikuks liigendamiseks, mille puhul ei kehti teema „alaline elukoht“ ega „töökoha asukoht“.

„Geograafilise piirkonna“ jaotus moodustatakse, kasutades statistiliste territoriaalüksuste (NUTS) (2) ja haldusüksuste klassifikaatori (LAU) 1. jaanuaril 2021 kehtivaid versioone.

Teema: Töökoha asukoht

Töökoha asukoht on geograafiline piirkond, kus praegu hõivatud isik töötab.

Peamiselt kodus töötavate isikute töökoht on sama kui nende alaline elukoht. Mõiste „töötama“ osutab „hõivatud isiku“ tehtavale tööle, nagu on määratletud teema „Hõiveseisund“ all. „Peamiselt“ kodus töötamine tähendab, et isik veedab kogu või enamiku oma tööajast kodus ning veedab oma tööajast väiksema osa või ei veeda üldse oma tööaega töökohas, mis asub mujal kui kodus.

„Töökoha asukoha“ jaotuste puhul kasutatakse 1. jaanuaril 2021 kehtivat statistiliste territoriaalüksuste klassifikaatori (NUTS) versiooni.

Teave isikute kohta, kellel ei ole kindlat töökohta, kuid kes oma tööaja algul peavad ilmuma mingil püsiaadressil asuvasse kohta (nt bussijuhid, lennumeeskonnad, selliste välimüügikioskite müüjad, mida tööpäeva lõpul minema ei viida), peaks viitama sellele aadressile. Siia rühma võivad kuuluda ka isikud, kes reisivad korrapäraselt üle piiri naaberriiki tööle. Jaotus „Puudub kindel töökoha asukoht (liikmesriigi piires või väljaspool)“ hõlmab kõiki inimesi, kellel puudub kindel töökoha asukoht, kuid siia kuuluvad ka sellised isikud nagu meremehed, kalurid ja avamerel töötajad, kelle puhul ei pruugi olla võimalik töökoha asukohta kindlaks määrata.

| Töökoha asukoht
   (3) | LPW.N. | LPW.L. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. | 0. |
| 1. | Liikmesriigi territooriumil | 1. | 1. |
| | 1.x. | Kõik NUTS 1 piirkonnad liikmesriigis | | 1.x. |
| | | 1.x.x. | Kõik NUTS 2 piirkonnad liikmesriigis | | 1.x.x. |
| | 1.y. | Töökoha asukoht liikmesriigis teadmata | | 1.y. |
| 2. | Ei asu liikmesriigi territooriumil | 2. | 2. |
| 3. | Puudub kindel töökoha asukoht (liikmesriigi piires või väljaspool) | 3. | 3. |
| 4. | Töökoha asukoht teadmata (teadmata, kas liikmesriigi piires või väljaspool) | 4. | 4. |
| 5. | Ei kohaldata (ei tööta) | 5. | 5. |

Töökoha asukoht
   (3)

LPW.N.

LPW.L.

0.

Kokku

0.

0.

1.

Liikmesriigi territooriumil

1.

1.

1.x.

Kõik NUTS 1 piirkonnad liikmesriigis

1.x.

1.x.x.

Kõik NUTS 2 piirkonnad liikmesriigis

1.x.x.

1.y.

Töökoha asukoht liikmesriigis teadmata

1.y.

2.

Ei asu liikmesriigi territooriumil

2.

2.

3.

Puudub kindel töökoha asukoht (liikmesriigi piires või väljaspool)

3.

3.

4.

Töökoha asukoht teadmata (teadmata, kas liikmesriigi piires või väljaspool)

4.

4.

5.

Ei kohaldata (ei tööta)

5.

5.

„Töökoha asukoha“ jaotused on ette nähtud kõikide isikutele viitavate kogusummade või vahesummade liigendamiseks.

Teema: Paikkond

Paikkond on selgesti eristatav ala, milles inimesed elavad naaberhoonetes või üksteisega külgnevates hoonetes. Sellised hooned

| a) | võivad moodustada pideva hoonestatud ala koos selgelt äratuntava tänavate struktuuriga või |
| --- | --- |

a)

võivad moodustada pideva hoonestatud ala koos selgelt äratuntava tänavate struktuuriga või

| b) | ei ole küll sellise hoonestatud ala osa, kuid moodustavad hoonete rühma, millel on kohalikul tasandil tunnustatud ainuomane kohanimi, või |
| --- | --- |

b)

ei ole küll sellise hoonestatud ala osa, kuid moodustavad hoonete rühma, millel on kohalikul tasandil tunnustatud ainuomane kohanimi, või

| c) | ei vasta küll kummalegi eespool nimetatud kriteeriumile, kuid moodustavad hoonete rühma, millest ükski ei asetse oma lähimast naabrist kaugemal kui 200 meetrit. |
| --- | --- |

c)

ei vasta küll kummalegi eespool nimetatud kriteeriumile, kuid moodustavad hoonete rühma, millest ükski ei asetse oma lähimast naabrist kaugemal kui 200 meetrit.

Selle määratluse kohaldamisel ei peeta teatavaid maakasutuskategooriaid hoonestatud ala pidevat tervikut katkestavaks. Need kategooriad on: tööstus- ja kaubandushooned ja -rajatised, avalikud pargid, mänguväljakud ja aiad, jalgpalliväljakud ja muud spordirajatised, sillaga jõed, raudteeliinid, kanalid, parkimisplatsid ja muu transpordi infrastruktuur, kirikuaiad ja kalmistud.

Vähem kui 2 000 elanikuga LAU 2 piirkondi võib pidada üheks paikkonnaks.

Paikkonna elanikkonnaks peetakse isikuid, kelle alaline elukoht on selles paikkonnas.

Üksikult paiknev hoone tuleb määrata kategooriasse, mis esindab nende isikute arvu, kelle alaline elukoht on selles hoones.

| Paikkonna suurus | LOC. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | vähemalt 1 000 000 elanikku | 1. |
| 2. | 500 000 – 999 999 elanikku | 2. |
| 3. | 200 000 – 499 999 elanikku | 3. |
| 4. | 100 000 – 199 999 elanikku | 4. |
| 5. | 50 000 – 99 999 elanikku | 5. |
| 6. | 20 000 – 49 999 elanikku | 6. |
| 7. | 10 000 – 19 999 elanikku | 7. |
| 8. | 5 000 – 9 999 elanikku | 8. |
| 9. | 2 000 – 4 999 elanikku | 9. |
| 10. | 1 000 – 1 999 elanikku | 10. |
| 11. | 500–999 elanikku | 11. |
| 12. | 200–499 elanikku | 12. |
| 13. | vähem kui 200 elanikku | 13. |

Paikkonna suurus

LOC.

0.

Kokku

0.

1.

vähemalt 1 000 000 elanikku

1.

2.

500 000 – 999 999 elanikku

2.

3.

200 000 – 499 999 elanikku

3.

4.

100 000 – 199 999 elanikku

4.

5.

50 000 – 99 999 elanikku

5.

6.

20 000 – 49 999 elanikku

6.

7.

10 000 – 19 999 elanikku

7.

8.

5 000 – 9 999 elanikku

8.

9.

2 000 – 4 999 elanikku

9.

10.

1 000 – 1 999 elanikku

10.

11.

500–999 elanikku

11.

12.

200–499 elanikku

12.

13.

vähem kui 200 elanikku

13.

„Paikkonna suuruse“ jaotus on ette nähtud kõikide selliste üksuste kogusummade või vahesummade liigendamiseks, mida on võimalik liigitada „paikkonnas“ asuvaks, sealhulgas kõikide isikutele viitavate kogu- või vahesummade liigendamiseks.

Teema: Sugu

| Sugu | SEX. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | Mees | 1. |
| 2. | Naine | 2. |

Sugu

SEX.

0.

Kokku

0.

1.

Mees

1.

2.

Naine

2.

Jaotus „Sugu“ on ette nähtud kõikide isikutele viitavate kogusummade või vahesummade liigendamiseks.

Teema: Vanus

Esitatakse vaatluskuupäeval täitunud vanus täisaastates.

| Vanus | AGE.L. | AGE.M. | AGE.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. | 0. | 0. |
| 1. | alla 15 aasta | 1. | 1. | 1. |
| | 1.1. | alla 5 aasta | | 1.1. | 1.1. |
| | | 1.1.1. | alla 1 aasta | | | 1.1.1. |
| | | 1.1.2. | 1 aasta | | | 1.1.2. |
| | | 1.1.3. | 2 aastat | | | 1.1.3. |
| | | 1.1.4. | 3 aastat | | | 1.1.4. |
| | | 1.1.5. | 4 aastat | | | 1.1.5. |
| | 1.2. | 5–9 aastat | | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | 5 aastat | | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | 6 aastat | | | 1.2.2. |
| | | 1.2.3. | 7 aastat | | | 1.2.3. |
| | | 1.2.4. | 8 aastat | | | 1.2.4. |
| | | 1.2.5. | 9 aastat | | | 1.2.5. |
| | 1.3. | 10–14 aastat | | 1.3. | 1.3. |
| | | 1.3.1. | 10 aastat | | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | 11 aastat | | | 1.3.2. |
| | | 1.3.3. | 12 aastat | | | 1.3.3. |
| | | 1.3.4. | 13 aastat | | | 1.3.4. |
| | | 1.3.5. | 14 aastat | | | 1.3.5. |
| 2. | 15–29 aastat | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | 15–19 aastat | | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.1. | 15 aastat | | | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | 16 aastat | | | 2.1.2. |
| | | 2.1.3. | 17 aastat | | | 2.1.3. |
| | | 2.1.4. | 18 aastat | | | 2.1.4. |
| | | 2.1.5. | 19 aastat | | | 2.1.5. |
| | 2.2. | 20–24 aastat | | 2.2. | 2.2. |
| | | 2.2.1. | 20 aastat | | | 2.2.1. |
| | | 2.2.2. | 21 aastat | | | 2.2.2. |
| | | 2.2.3. | 22 aastat | | | 2.2.3. |
| | | 2.2.4. | 23 aastat | | | 2.2.4. |
| | | 2.2.5. | 24 aastat | | | 2.2.5. |
| | 2.3. | 25–29 aastat | | 2.3. | 2.3. |
| | | 2.3.1. | 25 aastat | | | 2.3.1. |
| | | 2.3.2. | 26 aastat | | | 2.3.2. |
| | | 2.3.3. | 27 aastat | | | 2.3.3. |
| | | 2.3.4. | 28 aastat | | | 2.3.4. |
| | | 2.3.5. | 29 aastat | | | 2.3.5. |
| 3. | 30–49 aastat | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | 30–34 aastat | | 3.1. | 3.1. |
| | | 3.1.1. | 30 aastat | | | 3.1.1. |
| | | 3.1.2. | 31 aastat | | | 3.1.2. |
| | | 3.1.3. | 32 aastat | | | 3.1.3. |
| | | 3.1.4. | 33 aastat | | | 3.1.4. |
| | | 3.1.5. | 34 aastat | | | 3.1.5. |
| | 3.2. | 35–39 aastat | | 3.2. | 3.2. |
| | | 3.2.1. | 35 aastat | | | 3.2.1. |
| | | 3.2.2. | 36 aastat | | | 3.2.2. |
| | | 3.2.3. | 37 aastat | | | 3.2.3. |
| | | 3.2.4. | 38 aastat | | | 3.2.4. |
| | | 3.2.5. | 39 aastat | | | 3.2.5. |
| | 3.3. | 40–44 aastat | | 3.3. | 3.3. |
| | | 3.3.1. | 40 aastat | | | 3.3.1. |
| | | 3.3.2. | 41 aastat | | | 3.3.2. |
| | | 3.3.3. | 42 aastat | | | 3.3.3. |
| | | 3.3.4. | 43 aastat | | | 3.3.4. |
| | | 3.3.5. | 44 aastat | | | 3.3.5. |
| | 3.4. | 45–49 aastat | | 3.4. | 3.4. |
| | | 3.4.1. | 45 aastat | | | 3.4.1. |
| | | 3.4.2. | 46 aastat | | | 3.4.2. |
| | | 3.4.3. | 47 aastat | | | 3.4.3. |
| | | 3.4.4. | 48 aastat | | | 3.4.4. |
| | | 3.4.5. | 49 aastat | | | 3.4.5. |
| 4. | 50–64 aastat | 4. | 4. | 4. |
| | 4.1. | 50–54 aastat | | 4.1. | 4.1. |
| | | 4.1.1. | 50 aastat | | | 4.1.1. |
| | | 4.1.2. | 51 aastat | | | 4.1.2. |
| | | 4.1.3. | 52 aastat | | | 4.1.3. |
| | | 4.1.4. | 53 aastat | | | 4.1.4. |
| | | 4.1.5. | 54 aastat | | | 4.1.5. |
| | 4.2. | 55–59 aastat | | 4.2. | 4.2. |
| | | 4.2.1. | 55 aastat | | | 4.2.1. |
| | | 4.2.2. | 56 aastat | | | 4.2.2. |
| | | 4.2.3. | 57 aastat | | | 4.2.3. |
| | | 4.2.4. | 58 aastat | | | 4.2.4. |
| | | 4.2.5. | 59 aastat | | | 4.2.5. |
| | 4.3. | 60–64 aastat | | 4.3. | 4.3. |
| | | 4.3.1. | 60 aastat | | | 4.3.1. |
| | | 4.3.2. | 61 aastat | | | 4.3.2. |
| | | 4.3.3. | 62 aastat | | | 4.3.3. |
| | | 4.3.4. | 63 aastat | | | 4.3.4. |
| | | 4.3.5. | 64 aastat | | | 4.3.5. |
| 5. | 65–84 aastat | 5. | 5. | 5. |
| | 5.1. | 65–69 aastat | | 5.1. | 5.1. |
| | | 5.1.1. | 65 aastat | | | 5.1.1. |
| | | 5.1.2. | 66 aastat | | | 5.1.2. |
| | | 5.1.3. | 67 aastat | | | 5.1.3. |
| | | 5.1.4. | 68 aastat | | | 5.1.4. |
| | | 5.1.5. | 69 aastat | | | 5.1.5. |
| | 5.2. | 70–74 aastat | | 5.2. | 5.2. |
| | | 5.2.1. | 70 aastat | | | 5.2.1. |
| | | 5.2.2. | 71 aastat | | | 5.2.2. |
| | | 5.2.3. | 72 aastat | | | 5.2.3. |
| | | 5.2.4. | 73 aastat | | | 5.2.4. |
| | | 5.2.5. | 74 aastat | | | 5.2.5. |
| | 5.3. | 75–79 aastat | | 5.3. | 5.3. |
| | | 5.3.1. | 75 aastat | | | 5.3.1. |
| | | 5.3.2. | 76 aastat | | | 5.3.2. |
| | | 5.3.3. | 77 aastat | | | 5.3.3. |
| | | 5.3.4. | 78 aastat | | | 5.3.4. |
| | | 5.3.5. | 79 aastat | | | 5.3.5. |
| | 5.4. | 80–84 aastat | | 5.4. | 5.4. |
| | | 5.4.1. | 80 aastat | | | 5.4.1. |
| | | 5.4.2. | 81 aastat | | | 5.4.2. |
| | | 5.4.3. | 82 aastat | | | 5.4.3. |
| | | 5.4.4. | 83 aastat | | | 5.4.4. |
| | | 5.4.5. | 84 aastat | | | 5.4.5. |
| 6. | 85 aastat ja rohkem | 6. | 6. | 6. |
| | 6.1. | 85–89 aastat | | 6.1. | 6.1. |
| | | 6.1.1. | 85 aastat | | | 6.1.1. |
| | | 6.1.2. | 86 aastat | | | 6.1.2. |
| | | 6.1.3. | 87 aastat | | | 6.1.3. |
| | | 6.1.4. | 88 aastat | | | 6.1.4. |
| | | 6.1.5. | 89 aastat | | | 6.1.5. |
| | 6.2. | 90–94 aastat | | 6.2. | 6.2. |
| | | 6.2.1. | 90 aastat | | | 6.2.1. |
| | | 6.2.2. | 91 aastat | | | 6.2.2. |
| | | 6.2.3. | 92 aastat | | | 6.2.3. |
| | | 6.2.4. | 93 aastat | | | 6.2.4. |
| | | 6.2.5. | 94 aastat | | | 6.2.5. |
| | 6.3. | 95–99 aastat | | 6.3. | 6.3. |
| | | 6.3.1. | 95 aastat | | | 6.3.1. |
| | | 6.3.2. | 96 aastat | | | 6.3.2. |
| | | 6.3.3. | 97 aastat | | | 6.3.3. |
| | | 6.3.4. | 98 aastat | | | 6.3.4. |
| | | 6.3.5. | 99 aastat | | | 6.3.5. |
| | 6.4. | 100 aastat ja rohkem | | 6.4. | 6.4. |

Vanus

AGE.L.

AGE.M.

AGE.H.

0.

Kokku

0.

0.

0.

1.

alla 15 aasta

1.

1.

1.

1.1.

alla 5 aasta

1.1.

1.1.

1.1.1.

alla 1 aasta

1.1.1.

1.1.2.

1 aasta

1.1.2.

1.1.3.

2 aastat

1.1.3.

1.1.4.

3 aastat

1.1.4.

1.1.5.

4 aastat

1.1.5.

1.2.

5–9 aastat

1.2.

1.2.

1.2.1.

5 aastat

1.2.1.

1.2.2.

6 aastat

1.2.2.

1.2.3.

7 aastat

1.2.3.

1.2.4.

8 aastat

1.2.4.

1.2.5.

9 aastat

1.2.5.

1.3.

10–14 aastat

1.3.

1.3.

1.3.1.

10 aastat

1.3.1.

1.3.2.

11 aastat

1.3.2.

1.3.3.

12 aastat

1.3.3.

1.3.4.

13 aastat

1.3.4.

1.3.5.

14 aastat

1.3.5.

2.

15–29 aastat

2.

2.

2.

2.1.

15–19 aastat

2.1.

2.1.

2.1.1.

15 aastat

2.1.1.

2.1.2.

16 aastat

2.1.2.

2.1.3.

17 aastat

2.1.3.

2.1.4.

18 aastat

2.1.4.

2.1.5.

19 aastat

2.1.5.

2.2.

20–24 aastat

2.2.

2.2.

2.2.1.

20 aastat

2.2.1.

2.2.2.

21 aastat

2.2.2.

2.2.3.

22 aastat

2.2.3.

2.2.4.

23 aastat

2.2.4.

2.2.5.

24 aastat

2.2.5.

2.3.

25–29 aastat

2.3.

2.3.

2.3.1.

25 aastat

2.3.1.

2.3.2.

26 aastat

2.3.2.

2.3.3.

27 aastat

2.3.3.

2.3.4.

28 aastat

2.3.4.

2.3.5.

29 aastat

2.3.5.

3.

30–49 aastat

3.

3.

3.

3.1.

30–34 aastat

3.1.

3.1.

3.1.1.

30 aastat

3.1.1.

3.1.2.

31 aastat

3.1.2.

3.1.3.

32 aastat

3.1.3.

3.1.4.

33 aastat

3.1.4.

3.1.5.

34 aastat

3.1.5.

3.2.

35–39 aastat

3.2.

3.2.

3.2.1.

35 aastat

3.2.1.

3.2.2.

36 aastat

3.2.2.

3.2.3.

37 aastat

3.2.3.

3.2.4.

38 aastat

3.2.4.

3.2.5.

39 aastat

3.2.5.

3.3.

40–44 aastat

3.3.

3.3.

3.3.1.

40 aastat

3.3.1.

3.3.2.

41 aastat

3.3.2.

3.3.3.

42 aastat

3.3.3.

3.3.4.

43 aastat

3.3.4.

3.3.5.

44 aastat

3.3.5.

3.4.

45–49 aastat

3.4.

3.4.

3.4.1.

45 aastat

3.4.1.

3.4.2.

46 aastat

3.4.2.

3.4.3.

47 aastat

3.4.3.

3.4.4.

48 aastat

3.4.4.

3.4.5.

49 aastat

3.4.5.

4.

50–64 aastat

4.

4.

4.

4.1.

50–54 aastat

4.1.

4.1.

4.1.1.

50 aastat

4.1.1.

4.1.2.

51 aastat

4.1.2.

4.1.3.

52 aastat

4.1.3.

4.1.4.

53 aastat

4.1.4.

4.1.5.

54 aastat

4.1.5.

4.2.

55–59 aastat

4.2.

4.2.

4.2.1.

55 aastat

4.2.1.

4.2.2.

56 aastat

4.2.2.

4.2.3.

57 aastat

4.2.3.

4.2.4.

58 aastat

4.2.4.

4.2.5.

59 aastat

4.2.5.

4.3.

60–64 aastat

4.3.

4.3.

4.3.1.

60 aastat

4.3.1.

4.3.2.

61 aastat

4.3.2.

4.3.3.

62 aastat

4.3.3.

4.3.4.

63 aastat

4.3.4.

4.3.5.

64 aastat

4.3.5.

5.

65–84 aastat

5.

5.

5.

5.1.

65–69 aastat

5.1.

5.1.

5.1.1.

65 aastat

5.1.1.

5.1.2.

66 aastat

5.1.2.

5.1.3.

67 aastat

5.1.3.

5.1.4.

68 aastat

5.1.4.

5.1.5.

69 aastat

5.1.5.

5.2.

70–74 aastat

5.2.

5.2.

5.2.1.

70 aastat

5.2.1.

5.2.2.

71 aastat

5.2.2.

5.2.3.

72 aastat

5.2.3.

5.2.4.

73 aastat

5.2.4.

5.2.5.

74 aastat

5.2.5.

5.3.

75–79 aastat

5.3.

5.3.

5.3.1.

75 aastat

5.3.1.

5.3.2.

76 aastat

5.3.2.

5.3.3.

77 aastat

5.3.3.

5.3.4.

78 aastat

5.3.4.

5.3.5.

79 aastat

5.3.5.

5.4.

80–84 aastat

5.4.

5.4.

5.4.1.

80 aastat

5.4.1.

5.4.2.

81 aastat

5.4.2.

5.4.3.

82 aastat

5.4.3.

5.4.4.

83 aastat

5.4.4.

5.4.5.

84 aastat

5.4.5.

6.

85 aastat ja rohkem

6.

6.

6.

6.1.

85–89 aastat

6.1.

6.1.

6.1.1.

85 aastat

6.1.1.

6.1.2.

86 aastat

6.1.2.

6.1.3.

87 aastat

6.1.3.

6.1.4.

88 aastat

6.1.4.

6.1.5.

89 aastat

6.1.5.

6.2.

90–94 aastat

6.2.

6.2.

6.2.1.

90 aastat

6.2.1.

6.2.2.

91 aastat

6.2.2.

6.2.3.

92 aastat

6.2.3.

6.2.4.

93 aastat

6.2.4.

6.2.5.

94 aastat

6.2.5.

6.3.

95–99 aastat

6.3.

6.3.

6.3.1.

95 aastat

6.3.1.

6.3.2.

96 aastat

6.3.2.

6.3.3.

97 aastat

6.3.3.

6.3.4.

98 aastat

6.3.4.

6.3.5.

99 aastat

6.3.5.

6.4.

100 aastat ja rohkem

6.4.

6.4.

„Vanuse“ jaotused on ette nähtud kõikide isikutele viitavate kogusummade või vahesummade liigendamiseks.

Teema: Seaduslik perekonnaseis

Perekonnaseisu määratletakse isiku (seadusliku) perekonnaseisuna riigi abieluseaduste (või -tavade) kohaselt (s.o de jure perekonnaseis).

Isik liigitatakse vaatluskuupäeval kehtiva kõige uuema perekonnaseisu järgi.

Liikmesriikides, kus seadused sisaldavad sätteid abielus või registreeritud kooselus olevate partnerite kohta, kes elavad seaduslikult lahus, liigitatakse sellised seaduslikult lahus elavad isikud kategooriasse „Abielus või registreeritud kooselus“ (LMS.L. 2. ja LMS.H. 2.).

| Seaduslik perekonnaseis | LMS.L. | LMS.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. | 0. |
| 1. | Ei ole kunagi olnud abielus ega registreeritud kooselus | 1. | 1. |
| 2. | Abielus või registreeritud kooselus | 2. | 2. |
| | 2.1. | Abielus või registreeritud kooselus vastassoo esindajaga | | 2.1. |
| 2.2. | Abielus või registreeritud kooselus samasoolisega | | 2.2. |
| 3. | Lesk või registreeritud kooselu lõppes partneri surmaga (ning ei ole uuesti abiellunud ega registreerinud uut kooselu) | 3. | 3. |
| 4. | Lahutatud või registreeritud kooselu lõpetati õiguslikult (ning ei ole uuesti abiellunud ega registreerinud uut kooselu) | 4. | 4. |
| 5. | Täpsustamata | 5. | 5. |

Seaduslik perekonnaseis

LMS.L.

LMS.H.

0.

Kokku

0.

0.

1.

Ei ole kunagi olnud abielus ega registreeritud kooselus

1.

1.

2.

Abielus või registreeritud kooselus

2.

2.

2.1.

Abielus või registreeritud kooselus vastassoo esindajaga

2.1.

2.2.

Abielus või registreeritud kooselus samasoolisega

2.2.

3.

Lesk või registreeritud kooselu lõppes partneri surmaga (ning ei ole uuesti abiellunud ega registreerinud uut kooselu)

3.

3.

4.

Lahutatud või registreeritud kooselu lõpetati õiguslikult (ning ei ole uuesti abiellunud ega registreerinud uut kooselu)

4.

4.

5.

Täpsustamata

5.

5.

Jaotus „Seaduslik perekonnaseis“ on ette nähtud kõikide isikutele viitavate kogusummade või vahesummade liigendamiseks.

Teema: Hõiveseisund

„Hõiveseisund“ näitab, milline on isiku praegune suhe majandustegevusse, ning see põhineb ühenädalasel vaatlusperioodil, mis võib olla kas teatav hiljutine täpselt kindlaks määratud kalendrinädal või viimane kalendri täisnädal või viimased seitse päeva enne loendust.

„Tööjõud“ koosneb kõikidest isikutest, kes vastavad hõivatute ja töötute hulka arvamise kriteeriumidele.

„
  Hõivatud
  “ on kõik isikud, kes on vähemalt 15aastased ja kes vaatlusnädala jooksul:

| a) | tegid vähemalt ühe tunni tööd kas tasu eest või rahalise või mitterahalise kasumi saamise nimel või |
| --- | --- |

a)

tegid vähemalt ühe tunni tööd kas tasu eest või rahalise või mitterahalise kasumi saamise nimel või

| b) | puudusid ajutiselt töökohalt, millel nad olid juba töötanud ning millega neil säilis ametlik töösuhe või millel nad tegutsesid ettevõtjana. |
| --- | --- |

b)

puudusid ajutiselt töökohalt, millel nad olid juba töötanud ning millega neil säilis ametlik töösuhe või millel nad tegutsesid ettevõtjana.

Palgatöötajaid, kes ei ole ajutiselt tööl, peetakse palgatööd tegevaks tingimusel, et neil on ametlik töösuhe. Sellise ajutise puudumise võimalikud põhjused on järgmised:

| a) | haigus või vigastus või |
| --- | --- |

a)

haigus või vigastus või

| b) | puhkus või |
| --- | --- |

b)

puhkus või

| c) | streik või töösulg või |
| --- | --- |

c)

streik või töösulg või

| d) | õppe- või koolituspuhkus või |
| --- | --- |

d)

õppe- või koolituspuhkus või

| e) | sünnitus- või lapsehoolduspuhkus või |
| --- | --- |

e)

sünnitus- või lapsehoolduspuhkus või

| f) | üldise majandustegevuse vähenemine või |
| --- | --- |

f)

üldise majandustegevuse vähenemine või

| g) | ajutine tööseisak halva ilma, mehaanilise või elektrikatkestuse või tooraine või kütuse nappuse vms tõttu või |
| --- | --- |

g)

ajutine tööseisak halva ilma, mehaanilise või elektrikatkestuse või tooraine või kütuse nappuse vms tõttu või

| h) | muu ajutine puudumine kas loaga või ilma. |
| --- | --- |

h)

muu ajutine puudumine kas loaga või ilma.

Ametlik töösuhe määratakse kindlaks ühe või enama järgmise kriteeriumi alusel:

| a) | töötasu maksmise jätkumine või |
| --- | --- |

a)

töötasu maksmise jätkumine või

| b) | kinnitus tööle tagasituleku kohta pärast juhuslike asjaolude lõppemist või kokkulepe tagasituleku tähtaja kohta või |
| --- | --- |

b)

kinnitus tööle tagasituleku kohta pärast juhuslike asjaolude lõppemist või kokkulepe tagasituleku tähtaja kohta või

| c) | töölt puudutud aeg, mis (kui see on asjakohane) vastab ajale, mille jooksul töötajatel on võimalik saada hüvitist, ilma et nad oleks kohustatud muud tööd vastu võtma. |
| --- | --- |

c)

töölt puudutud aeg, mis (kui see on asjakohane) vastab ajale, mille jooksul töötajatel on võimalik saada hüvitist, ilma et nad oleks kohustatud muud tööd vastu võtma.

Ettevõtjaid peetakse „hõivatuteks“, kui nad on töötanud ettevõtjana vaatlusnädala jooksul või on ajutiselt puudunud töölt, kuid nende ettevõte on endiselt olemas.

Palgata töötajaid pereettevõttes peetakse „hõivatuteks“ samadel alustel kui teisi hõivatud isikuid, st olenemata vaatlusperioodi jooksul tehtud töötundide arvust. Samuti liigitatakse hõivatuteks isikud, kes täidavad samas või teises leibkonnas elava pereliikme palgatööst tulenevaid ülesandeid või kohustusi.

„
  Töötute
  “ hulka kuuluvad kõik vähemalt 15aastased isikud, kes olid:

| a) | „ilma tööta“ ehk ei teinud vaatlusnädala jooksul palgatööd ega tegutsenud ettevõtjana ning |
| --- | --- |

a)

„ilma tööta“ ehk ei teinud vaatlusnädala jooksul palgatööd ega tegutsenud ettevõtjana ning

| b) | „valmis kohe tööd alustama“ ehk olid vaatlusnädala jooksul ja kaks nädalat pärast seda valmis asuma palgatööle või tegutsema ettevõtjana ning |
| --- | --- |

b)

„valmis kohe tööd alustama“ ehk olid vaatlusnädala jooksul ja kaks nädalat pärast seda valmis asuma palgatööle või tegutsema ettevõtjana ning

| c) | „tööotsijad“ ehk olid vaatlusnädalaga lõppeva neljanädalase ajavahemiku jooksul astunud konkreetseid samme palgatöö otsimiseks või ettevõtjana tegutsemiseks. |
| --- | --- |

c)

„tööotsijad“ ehk olid vaatlusnädalaga lõppeva neljanädalase ajavahemiku jooksul astunud konkreetseid samme palgatöö otsimiseks või ettevõtjana tegutsemiseks.

„Muud“ hõlmab isikuid, kes ei kuulu tööjõu hulka ning saavad riiklikku või eratoetust, samuti kõik muud isikud, kes ei kuulu ühessegi ülalnimetatud kategooriasse.

Iga isiku hõiveseisundi kindlaksmääramisel eelistatakse seisundit „hõivatu“ seisundile „töötu“ ning seisundit „töötu“ seisundile „majanduslikult mitteaktiivne“.

Iga majanduslikult mitteaktiivse isiku jaoks üheainsa hõiveseisundi kindlaksmääramisel eelistatakse seisundit „Isikud, kes on majanduslikuks tegevuseks riiklikult lubatud miinimumvanusest nooremad“ seisundile „Pensioni või kapitalitulu saaja“, seisundit „Pensioni või kapitalitulu saajad“ seisundile „Õppurid“ ja seisundit „Õppurid“ seisundile „Muud“.

Seega hõlmab kategooria „Õppurid“ (CAS.H.2.3.) teise ja kolmanda haridustaseme õppureid, kes:

| — | on saavutanud majanduslikuks tegevuseks riiklikult lubatud miinimumvanuse ja |
| --- | --- |

—

on saavutanud majanduslikuks tegevuseks riiklikult lubatud miinimumvanuse ja

| — | on majanduslikult mitteaktiivsed ja |
| --- | --- |

—

on majanduslikult mitteaktiivsed ja

| — | ei saa pensioni ega kapitalitulu. |
| --- | --- |

—

ei saa pensioni ega kapitalitulu.

| Hõiveseisund | CAS.L. | CAS.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. | 0. |
| 1. | Tööjõud | 1. | 1. |
| | 1.1. | Hõivatud | 1.1. | 1.1. |
| | 1.2. | Töötud | 1.2. | 1.2. |
| 2. | Majanduslikult mitteaktiivsed | 2. | 2. |
| | 2.1. | Isikud, kes on majanduslikuks tegevuseks riiklikult lubatud miinimumvanusest nooremad | | 2.1. |
| | 2.2. | Pensioni või kapitalitulu saajad | | 2.2. |
| | 2.3. | Õppurid | | 2.3. |
| | 2.4. | Muud | | 2.4. |
| 3. | Täpsustamata | 3. | 3. |

Hõiveseisund

CAS.L.

CAS.H.

0.

Kokku

0.

0.

1.

Tööjõud

1.

1.

1.1.

Hõivatud

1.1.

1.1.

1.2.

Töötud

1.2.

1.2.

2.

Majanduslikult mitteaktiivsed

2.

2.

2.1.

Isikud, kes on majanduslikuks tegevuseks riiklikult lubatud miinimumvanusest nooremad

2.1.

2.2.

Pensioni või kapitalitulu saajad

2.2.

2.3.

Õppurid

2.3.

2.4.

Muud

2.4.

3.

Täpsustamata

3.

3.

„Hõiveseisundi“ jaotused on ette nähtud kõikide isikutele viitavate kogusummade või vahesummade liigendamiseks.

Teema: Amet

„Amet“ viitab töökohal tehtava töö laadile. „Töö laadi“ kirjeldatakse peamiste tööülesannete ja -kohustuste abil.

Isiku liigitamine teemade „Amet“, „Majandustegevusala“ ja „Tööalane seisund“ jaotustes põhineb samal tööl. Isikute puhul, kellel on rohkem kui üks töö, määratakse amet nende põhitöökoha järgi, mis määratakse kindlaks järgmisel viisil:

| 1) | töö tegemiseks kulutatava aja põhjal, või kui see ei ole teada, |
| --- | --- |

1)

töö tegemiseks kulutatava aja põhjal, või kui see ei ole teada,

| 2) | saadud sissetuleku põhjal. |
| --- | --- |

2)

saadud sissetuleku põhjal.

Vähemalt 15aastased isikud, kes olid vaatlusnädala jooksul tööga hõivatud (st kelle „Hõiveseisund“ – CAS oli „hõivatu“ (CAS.L. ja CAS.H. 1.1)), liigitatakse ainult ühe kategooria alla vahemikus OCC.1 kuni OCC.11.

Alla 15 aasta vanused isikud ning vähemalt 15aastased isikud, kes

| — | olid vaatlusnädala jooksul töötud (st kelle „Hõiveseisund“ oli „töötu“ (CAS.L. 1.2)) või kes |
| --- | --- |

—

olid vaatlusnädala jooksul töötud (st kelle „Hõiveseisund“ oli „töötu“ (CAS.L. 1.2)) või kes

| — | olid majanduslikult mitteaktiivsed (st kelle „Hõiveseisund“ oli „majanduslikult mitteaktiivne“ (CAS.L. ja CAS.H.2.)), liigitatakse kategooriasse „Ei kohaldata“ (OCC.12.). |
| --- | --- |

—

olid majanduslikult mitteaktiivsed (st kelle „Hõiveseisund“ oli „majanduslikult mitteaktiivne“ (CAS.L. ja CAS.H.2.)), liigitatakse kategooriasse „Ei kohaldata“ (OCC.12.).

Kui 1. jaanuaril 2021 kehtiva ISCO klassifikaatori kategooriate nimetused erinevad kategooriates OCC.2 kuni OCC.11 nimetatutest, kasutatakse 1. jaanuaril 2021 kehtiva ISCO klassifikaatori kategooriate nimetusi.

| Amet | OCC. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | Juhtivtöötajad | 1. |
| 2. | Tippspetsialistid | 2. |
| 3. | Tehnikud ja keskastme spetsialistid | 3. |
| 4. | Abiteenistujad | 4. |
| 5. | Teenindus- ja müügitöötajad | 5. |
| 6. | Põllumajanduse, metsanduse ja kalanduse oskustöölised | 6. |
| 7. | Oskus- ja käsitöölised | 7. |
| 8. | Seadme- ja masinaoperaatorid ja montöörid | 8. |
| 9. | Lihttöölised | 9. |
| 10. | Relvajõud | 10. |
| 11. | Täpsustamata | 11. |
| 12. | Ei kohaldata | 12. |

Amet

OCC.

0.

Kokku

0.

1.

Juhtivtöötajad

1.

2.

Tippspetsialistid

2.

3.

Tehnikud ja keskastme spetsialistid

3.

4.

Abiteenistujad

4.

5.

Teenindus- ja müügitöötajad

5.

6.

Põllumajanduse, metsanduse ja kalanduse oskustöölised

6.

7.

Oskus- ja käsitöölised

7.

8.

Seadme- ja masinaoperaatorid ja montöörid

8.

9.

Lihttöölised

9.

10.

Relvajõud

10.

11.

Täpsustamata

11.

12.

Ei kohaldata

12.

Jaotus „Amet“ on ette nähtud kõikide isikutele viitavate kogusummade või vahesummade liigendamiseks.

Teema: Majandustegevusala

„Majandustegevusala“ osutab sellise asutuse/ettevõtte või sarnase üksuse tootmise või tegevuse laadile, milles asub praegu hõivatud isiku töökoht. Isikute puhul, kelle värbab ja võtab tööle üks ettevõte, kuid kellel on tegelikult töökoht teises ettevõttes (renditööjõud, lähetatud tööjõud), märgitakse selle ettevõtte/asutuse või sarnase üksuse majandustegevusala, kus töökoht tegelikult asub.

Isiku liigitamine teemade „Amet“, „Majandustegevusala“ ja „Tööalane seisund“ jaotustes põhineb samal tööl. Isikute puhul, kellel on rohkem kui üks töö, määratakse majandustegevusala nende põhitöökoha järgi, mis määratakse kindlaks järgmisel viisil:

| — | töö tegemiseks kulutatava aja põhjal, või kui see ei ole teada, |
| --- | --- |

—

töö tegemiseks kulutatava aja põhjal, või kui see ei ole teada,

| — | saadud sissetuleku põhjal. |
| --- | --- |

—

saadud sissetuleku põhjal.

Vähemalt 15aastased isikud, kes olid vaatlusnädala jooksul tööga hõivatud (st kelle „Hõiveseisund“ – CAS oli „hõivatu“ (CAS.L. ja CAS.H. 1.1)), liigitatakse ainult ühe kategooria alla vahemikus IND.1 kuni IND.11.

Alla 15 aasta vanused isikud ning vähemalt 15aastased isikud, kes

| — | olid vaatlusnädala jooksul töötud (st kelle „Hõiveseisund“ oli „töötu“ (CAS.L. ja CAS.H.1.2)) või kes |
| --- | --- |

—

olid vaatlusnädala jooksul töötud (st kelle „Hõiveseisund“ oli „töötu“ (CAS.L. ja CAS.H.1.2)) või kes

| — | olid majanduslikult mitteaktiivsed (st kelle „Hõiveseisund“ oli „majanduslikult mitteaktiivne“ (CAS.L. ja CAS.H.2.)), liigitatakse kategooriasse „Ei kohaldata“ (IND.12.). |
| --- | --- |

—

olid majanduslikult mitteaktiivsed (st kelle „Hõiveseisund“ oli „majanduslikult mitteaktiivne“ (CAS.L. ja CAS.H.2.)), liigitatakse kategooriasse „Ei kohaldata“ (IND.12.).

| Majandustegevusala | IND.L. | IND.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. | 0. |
| 1. | Põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük | 1. | 1. |
| 2. | Töötlev tööstus, mäetööstus ning muu tööstus | 2. | 2. |
| | 2.1. | Mäetööstus | | 2.1. |
| | 2.2. | Töötlev tööstus | | 2.2. |
| | 2.3. | Elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamine | | 2.3. |
| | 2.4. | Veevarustus; kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus | | 2.4. |
| 3. | Ehitus | 3. | 3. |
| 4. | Hulgi- ja jaekaubandus, veondus ja laondus, majutus ja toitlustus | 4. | 4. |
| | 4.1. | Hulgi- ja jaekaubandus; mootorsõidukite ja mootorrataste remont | | 4.1. |
| | 4.2. | Veondus ja laondus | | 4.2. |
| | 4.3. | Majutus ja toitlustus | | 4.3. |
| 5. | Info ja side | 5. | 5. |
| 6. | Finants- ja kindlustustegevus | 6. | 6. |
| 7. | Kinnisvaraalane tegevus | 7. | 7. |
| 8. | Kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus, haldus- ja abitegevused | 8. | 8. |
| | 8.1. | Kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus | | 8.1. |
| | 8.2. | Haldus- ja abitegevused | | 8.2. |
| 9. | Avalik haldus, riigikaitse, haridus, tervishoid ja sotsiaalhoolekanne | 9. | 9. |
| | 9.1. | Avalik haldus ja riigikaitse; kohustuslik sotsiaalkindlustus | | 9.1. |
| | 9.2. | Haridus | | 9.2. |
| | 9.3. | Tervishoid ja sotsiaalhoolekanne | | 9.3. |
| 10. | Muud teenused | 10. | 10. |
| | 10.1. | Kunst, meelelahutus ja vaba aeg | | 10.1. |
| | 10.2. | Muud teenindavad tegevused | | 10.2. |
| | 10.3. | Kodumajapidamiste kui tööandjate tegevus; kodumajapidamiste oma tarbeks mõeldud eristamata kaupade tootmine ja teenuste osutamine | | 10.3. |
| | 10.4. | Eksterritoriaalsete organisatsioonide ja üksuste tegevus | | 10.4. |
| 11. | Täpsustamata | 11. | 11. |
| 12. | Ei kohaldata | 12. | 12. |

Majandustegevusala

IND.L.

IND.H.

0.

Kokku

0.

0.

1.

Põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük

1.

1.

2.

Töötlev tööstus, mäetööstus ning muu tööstus

2.

2.

2.1.

Mäetööstus

2.1.

2.2.

Töötlev tööstus

2.2.

2.3.

Elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamine

2.3.

2.4.

Veevarustus; kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus

2.4.

3.

Ehitus

3.

3.

4.

Hulgi- ja jaekaubandus, veondus ja laondus, majutus ja toitlustus

4.

4.

4.1.

Hulgi- ja jaekaubandus; mootorsõidukite ja mootorrataste remont

4.1.

4.2.

Veondus ja laondus

4.2.

4.3.

Majutus ja toitlustus

4.3.

5.

Info ja side

5.

5.

6.

Finants- ja kindlustustegevus

6.

6.

7.

Kinnisvaraalane tegevus

7.

7.

8.

Kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus, haldus- ja abitegevused

8.

8.

8.1.

Kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus

8.1.

8.2.

Haldus- ja abitegevused

8.2.

9.

Avalik haldus, riigikaitse, haridus, tervishoid ja sotsiaalhoolekanne

9.

9.

9.1.

Avalik haldus ja riigikaitse; kohustuslik sotsiaalkindlustus

9.1.

9.2.

Haridus

9.2.

9.3.

Tervishoid ja sotsiaalhoolekanne

9.3.

10.

Muud teenused

10.

10.

10.1.

Kunst, meelelahutus ja vaba aeg

10.1.

10.2.

Muud teenindavad tegevused

10.2.

10.3.

Kodumajapidamiste kui tööandjate tegevus; kodumajapidamiste oma tarbeks mõeldud eristamata kaupade tootmine ja teenuste osutamine

10.3.

10.4.

Eksterritoriaalsete organisatsioonide ja üksuste tegevus

10.4.

11.

Täpsustamata

11.

11.

12.

Ei kohaldata

12.

12.

Kui 1. jaanuaril 2021 kehtiva NACE klassifikaatori kategooriate nimetused erinevad kategooriates IND.1 kuni IND.10 nimetatutest, kasutatakse 1. jaanuaril 2021 kehtiva NACE klassifikaatori kategooriate nimetusi.

Jaotus „Majandustegevusala“ on ette nähtud kõikide isikutele viitavate kogusummade või vahesummade liigendamiseks.

Teema: Tööalane seisund

„Palgatöötaja“ on isik, kes teeb „palgatööd“, st tööd, mille puhul tööleping sisaldab töövõtja jaoks sõnaselgelt või loogilise järeldusena põhihüvitist, mis ei sõltu selle üksuse tulust, kus ta töötab (kõnealune üksus võib olla äriühing, kasumitaotluseta institutsioon, valitsusüksus või kodumajapidamine). „Palgatööd“ tegevatele isikutele makstakse hüvitisena tavaliselt palka, kuid neile võidakse maksta müügi alusel provisjoni, tükitöö tasu, lisatasusid või loonuspalka näiteks toidu, eluaseme või koolituse kujul. Mõned või kõik töövõtja kasutatavad tööriistad, tootmisvahendid, teabesüsteemid ja/või ruumid võivad kuuluda kellelegi teisele ning töövõtja võib töötada omaniku/omanike või omaniku/omanike palgatud isikute otsese järelevalve all või nende kehtestatud suuniste kohaselt.

„Palgatöötajatega ettevõtja“ on isik, kes oma kulul või koos mõne partneriga tegutseb „ettevõtjana“ ning on selle raames püsivalt (vaatlusnädal kaasa arvatud) palganud ühe või mitu isikut töötama tema heaks „palgatöötajana“. Tööandja teeb ettevõtlusega seotud otsused ise või delegeerib otsustusõiguse teistele, jäädes siiski ise vastutavaks ettevõtluse õnnestumise eest.

Kui isik on ühtaegu nii palgatöötajatega ettevõtja kui ka palgatöötaja, liigitatakse ta ainult ühte rühma järgmiselt:

| — | töö tegemiseks kulutatava aja põhjal, või kui see ei ole teada, |
| --- | --- |

—

töö tegemiseks kulutatava aja põhjal, või kui see ei ole teada,

| — | saadud sissetuleku põhjal. |
| --- | --- |

—

saadud sissetuleku põhjal.

„Üksikettevõtja“ on isik, kes, töötades üksi või koos ühe või mõne partneriga, tegutseb „ettevõtjana“ ning ei ole palganud püsivalt (kaasa arvatud vaatlusnädalal) ühtki „palgatöötajat“.

„Muud hõivatud“ hõlmab isikuid, kes on „palgata töötajad pereettevõttes“ või „tootmisühistute liikmed“.

„Palgata töötaja pereettevõttes“ on isik, kes

| — | tegutseb „ettevõtjana“ turusuunitlusega ettevõttes, mida juhib temaga seotud isik, kes elab samas leibkonnas, ning |
| --- | --- |

—

tegutseb „ettevõtjana“ turusuunitlusega ettevõttes, mida juhib temaga seotud isik, kes elab samas leibkonnas, ning

| — | keda ei saa pidada partneriks (st palgatöötajatega ettevõtjaks ega üksikettevõtjaks), sest tööaja või muude tegurite põhjal, mis määratakse kindlaks riigisiseste tingimuste alusel, ei ole tema panus ettevõtte tegevusse võrreldav ettevõtte juhi panusega. |
| --- | --- |

—

keda ei saa pidada partneriks (st palgatöötajatega ettevõtjaks ega üksikettevõtjaks), sest tööaja või muude tegurite põhjal, mis määratakse kindlaks riigisiseste tingimuste alusel, ei ole tema panus ettevõtte tegevusse võrreldav ettevõtte juhi panusega.

„Tootmisühistu liige“ on isik, kes tegutseb „ettevõtjana“ ettevõttes, mis on korraldatud ühistuna, milles iga liige osaleb teiste liikmetega võrdsel alusel tootmise korralduse, müügi ja/või muu töö, investeeringute ja liikmete vahel tulu jagamise kindlaksmääramises.

Isiku liigitamine teemade „Amet“, „Majandustegevusala“ ja „Tööalane seisund“ jaotustes põhineb samal tööl. Isikute puhul, kellel on rohkem kui üks töö, määratakse tööalane seisund nende põhitöökoha järgi, mis määratakse kindlaks järgmisel viisil:

| — | töö tegemiseks kulutatava aja põhjal, või kui see ei ole teada, |
| --- | --- |

—

töö tegemiseks kulutatava aja põhjal, või kui see ei ole teada,

| — | saadud sissetuleku põhjal. |
| --- | --- |

—

saadud sissetuleku põhjal.

Vähemalt 15aastased isikud, kes olid vaatlusnädala jooksul tööga hõivatud (st kelle „Hõiveseisund“ – CAS oli „hõivatu“ (CAS.L. ja CAS.H. 1.1)), liigitatakse ainult ühe kategooria alla vahemikus SIE.1 kuni SIE.5. vastavalt nende tööalasele seisundile.

Alla 15 aasta vanused isikud ning vähemalt 15aastased isikud, kes

| — | olid vaatlusnädala jooksul töötud (st kelle „Hõiveseisund“ oli „töötu“ (CAS.L. 1.2 ja CAS.H. 1.2)) või kes |
| --- | --- |

—

olid vaatlusnädala jooksul töötud (st kelle „Hõiveseisund“ oli „töötu“ (CAS.L. 1.2 ja CAS.H. 1.2)) või kes

| — | olid majanduslikult mitteaktiivsed (st kelle „Hõiveseisund“ oli „majanduslikult mitteaktiivne“ (CAS.L.2 ja CAS.H.2.)), liigitatakse kategooriasse „Ei kohaldata“ (SIE.6.). |
| --- | --- |

—

olid majanduslikult mitteaktiivsed (st kelle „Hõiveseisund“ oli „majanduslikult mitteaktiivne“ (CAS.L.2 ja CAS.H.2.)), liigitatakse kategooriasse „Ei kohaldata“ (SIE.6.).

| Tööalane seisund | SIE. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | Palgatöötajad | 1. |
| 2. | Palgatöötajatega ettevõtjad | 2. |
| 3. | Üksikettevõtjad | 3. |
| 4. | Muud hõivatud | 4. |
| 5. | Täpsustamata | 5. |
| 6. | Ei kohaldata | 6. |

Tööalane seisund

SIE.

0.

Kokku

0.

1.

Palgatöötajad

1.

2.

Palgatöötajatega ettevõtjad

2.

3.

Üksikettevõtjad

3.

4.

Muud hõivatud

4.

5.

Täpsustamata

5.

6.

Ei kohaldata

6.

Jaotus „Tööalane seisund“ on ette nähtud kõikide isikutele viitavate kogusummade või vahesummade liigendamiseks.

Teema: Haridustase

Haridustase on selle riigi haridussüsteemis, kus haridus on omandatud, kõrgeim edukalt lõpetatud tase. Arvesse võetakse kogu haridust, mis on vajalik ühe taseme omandamiseks, isegi kui seda on antud väljaspool koole ja ülikoole.

Vähemalt 15aastased isikud liigitatakse vastavalt nende haridustasemele (kõrgeim lõpetatud tase) ainult ühte kategooriasse vahemikus EDU.1. kuni EDU.10. Alla 15aastased isikud liigitatakse kategooriasse „Ei kohaldata“ (EDU.11.).

EDU.1. viitab isikutele, kes ei ole edukalt lõpetanud ISCEDi 1. taset. Siia kuuluvad isikud, kes ei ole kunagi osalenud üheski haridusprogrammis või kes on saanud alusharidust (haridusprogrammide klassifikaatori kohaselt ISCEDi tase 0) või kes on saanud mingil määral algharidust, kuid ei ole edukalt lõpetanud ISCEDi 1. taset.

Kui 1. jaanuaril 2021 kehtiva ISCEDi klassifikaatori kategooriate nimetused erinevad kategooriates EDU.2. kuni EDU.9. nimetatutest, kasutatakse 1. jaanuaril 2021 kehtiva ISCEDi klassifikaatori kategooriate nimetusi.

| Haridustase (kõrgeim lõpetatud tase) | EDU. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | ISCEDi tase 0: alghariduseta | 1. |
| 2. | ISCEDi 1. tase: algharidus | 2. |
| 3. | ISCEDi 2. tase: põhiharidus | 3. |
| 4. | ISCEDi 3. tase: keskharidus | 4. |
| 5. | ISCEDi 4. tase: kutsekeskharidus keskhariduse baasil | 5. |
| 6. | ISCEDi 5. tase: keskeri- ja tehnikumiharidus keskhariduse baasil | 6. |
| 7. | ISCEDi 6. tase: bakalaureus või sellega võrdsustatud haridus | 7. |
| 8. | ISCEDi 7. tase: magister või sellega võrdsustatud haridus | 8. |
| 9. | ISCEDi 8. tase: doktor või sellega võrdsustatud haridus | 9. |
| 10. | Täpsustamata (vähemalt 15aastaste isikute puhul) | 10. |
| 11. | Ei kohaldata (alla 15aastased isikud) | 11. |

Haridustase (kõrgeim lõpetatud tase)

EDU.

0.

Kokku

0.

1.

ISCEDi tase 0: alghariduseta

1.

2.

ISCEDi 1. tase: algharidus

2.

3.

ISCEDi 2. tase: põhiharidus

3.

4.

ISCEDi 3. tase: keskharidus

4.

5.

ISCEDi 4. tase: kutsekeskharidus keskhariduse baasil

5.

6.

ISCEDi 5. tase: keskeri- ja tehnikumiharidus keskhariduse baasil

6.

7.

ISCEDi 6. tase: bakalaureus või sellega võrdsustatud haridus

7.

8.

ISCEDi 7. tase: magister või sellega võrdsustatud haridus

8.

9.

ISCEDi 8. tase: doktor või sellega võrdsustatud haridus

9.

10.

Täpsustamata (vähemalt 15aastaste isikute puhul)

10.

11.

Ei kohaldata (alla 15aastased isikud)

11.

Jaotus „Haridustase (kõrgeim lõpetatud tase)“ on ette nähtud kõikide isikutele viitavate kogusummade või vahesummade liigendamiseks.

Teema: Sünniriik/-koht

„Sünnikoha“ andmete kogumisel võetakse aluseks ema alaline elukoht sünni ajal, või kui see ei ole võimalik, siis koht, kus sünd toimus.

Sünniriigi kohta kogutakse andmed 1. jaanuaril 2021 kehtivate rahvusvaheliste piiride alusel.

„ELi liikmesriik“ tähendab riiki, mis on Euroopa Liidu liige 1. jaanuaril 2021.

| Sünniriik/-koht | POB.L. | POB.M. | POB.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Sünnikoht andmeid esitavas riigis | 1. | 1. | 1. |
| 2. | Sünnikoht ei ole andmeid esitavas riigis | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | Muu ELi liikmesriik | 2.1. | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.01. | Belgia | | | 2.1.01. |
| | | 2.1.02. | Bulgaaria | | | 2.1.02. |
| | | 2.1.03. | Tšehhi | | | 2.1.03. |
| | | 2.1.04. | Taani | | | 2.1.04. |
| | | 2.1.05. | Saksamaa | | | 2.1.05. |
| | | 2.1.06. | Eesti | | | 2.1.06. |
| | | 2.1.07. | Iirimaa | | | 2.1.07. |
| | | 2.1.08. | Kreeka | | | 2.1.08. |
| | | 2.1.09. | Hispaania | | | 2.1.09. |
| | | 2.1.10. | Prantsusmaa | | | 2.1.10. |
| | | 2.1.11. | Horvaatia | | | 2.1.11. |
| | | 2.1.12. | Itaalia | | | 2.1.12. |
| | | 2.1.13. | Küpros | | | 2.1.13. |
| | | 2.1.14. | Läti | | | 2.1.14. |
| | | 2.1.15. | Leedu | | | 2.1.15. |
| | | 2.1.16. | Luksemburg | | | 2.1.16. |
| | | 2.1.17. | Ungari | | | 2.1.17. |
| | | 2.1.18. | Malta | | | 2.1.18. |
| | | 2.1.19. | Madalmaad | | | 2.1.19. |
| | | 2.1.20. | Austria | | | 2.1.20. |
| | | 2.1.21. | Poola | | | 2.1.21. |
| | | 2.1.22. | Portugal | | | 2.1.22. |
| | | 2.1.23. | Rumeenia | | | 2.1.23. |
| | | 2.1.24. | Sloveenia | | | 2.1.24. |
| | | 2.1.25. | Slovakkia | | | 2.1.25. |
| | | 2.1.26. | Soome | | | 2.1.26. |
| | | 2.1.27. | Rootsi | | | 2.1.27. |
| | | 2.1.28. | Ühendkuningriik | | | 2.1.28. |
| | 2.2. | Mujal | 2.2. | 2.2. | 2.2. |
| | | 2.2.1. | Mujal Euroopa piires | | 2.2.1. | 2.2.1. |
| | | | 2.2.1.01. | Albaania | | | 2.2.1.01. |
| | | | 2.2.1.02. | Andorra | | | 2.2.1.02. |
| | | | 2.2.1.03. | Valgevene | | | 2.2.1.03. |
| | | | 2.2.1.04. | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | | | 2.2.1.04. |
| | | | 2.2.1.05. | Island | | | 2.2.1.05. |
| | | | 2.2.1.06. | Kosovo (*1) | | | 2.2.1.06. |
| | | | 2.2.1.07. | Liechtenstein | | | 2.2.1.07. |
| | | | 2.2.1.08. | Moldova | | | 2.2.1.08. |
| | | | 2.2.1.09. | Monaco | | | 2.2.1.09. |
| | | | 2.2.1.10.. | Montenegro | | | 2.2.1.10.. |
| | | | 2.2.1.11. | Norra | | | 2.2.1.11. |
| | | | 2.2.1.12. | Bosnia ja Hertsegoviina | | | 2.2.1.12. |
| | | | 2.2.1.13. | Venemaa | | | 2.2.1.13. |
| | | | 2.2.1.14. | San Marino | | | 2.2.1.14. |
| | | | 2.2.1.15. | Serbia | | | 2.2.1.15. |
| | | | 2.2.1.16. | Šveits | | | 2.2.1.16. |
| | | | 2.2.1.17. | Türgi | | | 2.2.1.17. |
| | | | 2.2.1.18. | Ukraina | | | 2.2.1.18. |
| | | | 2.2.1.19. | Vatikan | | | 2.2.1.19. |
| | | | 2.2.1.20. | Fääri saared | | | 2.2.1.20. |
| | | | 2.2.1.21. | Gibraltar | | | 2.2.1.21. |
| | | | 2.2.1.22. | Guernesey | | | 2.2.1.22. |
| | | | 2.2.1.23. | Mani saar | | | 2.2.1.23. |
| | | | 2.2.1.24. | Jersey | | | 2.2.1.24. |
| | | | 2.2.1.25. | Sark | | | 2.2.1.25. |
| | | | 2.2.1.26. | Muu Euroopa riik | | | 2.2.1.26. |
| | | 2.2.2. | Aafrika | | 2.2.2. | 2.2.2. |
| | | | 2.2.2.01. | Alžeeria | | | 2.2.2.01. |
| | | | 2.2.2.02. | Angola | | | 2.2.2.02. |
| | | | 2.2.2.03. | Benin | | | 2.2.2.03. |
| | | | 2.2.2.04. | Botswana | | | 2.2.2.04. |
| | | | 2.2.2.05. | Burkina Faso | | | 2.2.2.05. |
| | | | 2.2.2.06. | Burundi | | | 2.2.2.06. |
| | | | 2.2.2.07. | Kamerun | | | 2.2.2.07. |
| | | | 2.2.2.08. | Cabo Verde | | | 2.2.2.08. |
| | | | 2.2.2.09. | Kesk-Aafrika Vabariik | | | 2.2.2.09. |
| | | | 2.2.2.10. | Tšaad | | | 2.2.2.10. |
| | | | 2.2.2.11. | Komoorid | | | 2.2.2.11. |
| | | | 2.2.2.12. | Kongo | | | 2.2.2.12. |
| | | | 2.2.2.13. | Côte d'Ivoire | | | 2.2.2.13. |
| | | | 2.2.2.14. | Kongo Demokraatlik Vabariik | | | 2.2.2.14. |
| | | | 2.2.2.15. | Djibouti | | | 2.2.2.15. |
| | | | 2.2.2.16. | Egiptus | | | 2.2.2.16. |
| | | | 2.2.2.17. | Ekvatoriaal-Guinea | | | 2.2.2.17. |
| | | | 2.2.2.18. | Eritrea | | | 2.2.2.18. |
| | | | 2.2.2.19. | Etioopia | | | 2.2.2.19. |
| | | | 2.2.2.20. | Gabon | | | 2.2.2.20. |
| | | | 2.2.2.21. | Gambia | | | 2.2.2.21. |
| | | | 2.2.2.22. | Ghana | | | 2.2.2.22. |
| | | | 2.2.2.23. | Guinea | | | 2.2.2.23. |
| | | | 2.2.2.24. | Guinea-Bissau | | | 2.2.2.24. |
| | | | 2.2.2.25. | Keenia | | | 2.2.2.25. |
| | | | 2.2.2.26. | Lesotho | | | 2.2.2.26. |
| | | | 2.2.2.27. | Libeeria | | | 2.2.2.27. |
| | | | 2.2.2.28. | Liibüa | | | 2.2.2.28. |
| | | | 2.2.2.29. | Madagaskar | | | 2.2.2.29. |
| | | | 2.2.2.30. | Malawi | | | 2.2.2.30. |
| | | | 2.2.2.31. | Mali | | | 2.2.2.31. |
| | | | 2.2.2.32. | Mauritaania | | | 2.2.2.32. |
| | | | 2.2.2.33. | Mauritius | | | 2.2.2.33. |
| | | | 2.2.2.34. | Maroko | | | 2.2.2.34. |
| | | | 2.2.2.35. | Mosambiik | | | 2.2.2.35. |
| | | | 2.2.2.36. | Namiibia | | | 2.2.2.36. |
| | | | 2.2.2.37. | Niger | | | 2.2.2.37. |
| | | | 2.2.2.38. | Nigeeria | | | 2.2.2.38. |
| | | | 2.2.2.39. | Rwanda | | | 2.2.2.39. |
| | | | 2.2.2.40. | Saint Helena | | | 2.2.2.40. |
| | | | 2.2.2.41. | São Tomé ja Príncipe | | | 2.2.2.41. |
| | | | 2.2.2.42. | Senegal | | | 2.2.2.42. |
| | | | 2.2.2.43. | Seišellid | | | 2.2.2.43. |
| | | | 2.2.2.44. | Sierra Leone | | | 2.2.2.44. |
| | | | 2.2.2.45. | Somaalia | | | 2.2.2.45. |
| | | | 2.2.2.46. | Lõuna-Aafrika Vabariik | | | 2.2.2.46. |
| | | | 2.2.2.47. | Sudaan | | | 2.2.2.47. |
| | | | 2.2.2.48. | Lõuna-Sudaan | | | 2.2.2.48. |
| | | | 2.2.2.49. | Svaasimaa | | | 2.2.2.49. |
| | | | 2.2.2.50. | Togo | | | 2.2.2.50. |
| | | | 2.2.2.51. | Tuneesia | | | 2.2.2.51. |
| | | | 2.2.2.52. | Uganda | | | 2.2.2.52. |
| | | | 2.2.2.53. | Tansaania | | | 2.2.2.53. |
| | | | 2.2.2.54. | Lääne-Sahara | | | 2.2.2.54. |
| | | | 2.2.2.55. | Sambia | | | 2.2.2.55. |
| | | | 2.2.2.56. | Zimbabwe | | | 2.2.2.56. |
| | | | 2.2.2.57. | Muu Aafrika riik | | | 2.2.2.57. |
| | | 2.2.3. | Kariibi mere piirkond, Lõuna- või Kesk-Ameerika | | 2.2.3. | 2.2.3. |
| | | | 2.2.3.01. | Anguilla | | | 2.2.3.01. |
| | | | 2.2.3.02. | Antigua ja Barbuda | | | 2.2.3.02. |
| | | | 2.2.3.03. | Argentina | | | 2.2.3.03. |
| | | | 2.2.3.04. | Aruba | | | 2.2.3.04. |
| | | | 2.2.3.05. | Bahama | | | 2.2.3.05. |
| | | | 2.2.3.06. | Barbados | | | 2.2.3.06. |
| | | | 2.2.3.07. | Belize | | | 2.2.3.07. |
| | | | 2.2.3.08. | Boliivia | | | 2.2.3.08. |
| | | | 2.2.3.09. | Brasiilia | | | 2.2.3.09. |
| | | | 2.2.3.10. | Briti Neitsisaared | | | 2.2.3.10. |
| | | | 2.2.3.11. | Kaimanisaared | | | 2.2.3.11. |
| | | | 2.2.3.12. | Tšiili | | | 2.2.3.12. |
| | | | 2.2.3.13. | Colombia | | | 2.2.3.13. |
| | | | 2.2.3.14. | Costa Rica | | | 2.2.3.14. |
| | | | 2.2.3.15. | Kuuba | | | 2.2.3.15. |
| | | | 2.2.3.16. | Curaçao | | | 2.2.3.16. |
| | | | 2.2.3.17. | Dominica | | | 2.2.3.17. |
| | | | 2.2.3.18. | Dominikaani Vabariik | | | 2.2.3.18. |
| | | | 2.2.3.19. | Ecuador | | | 2.2.3.19. |
| | | | 2.2.3.20. | El Salvador | | | 2.2.3.20. |
| | | | 2.2.3.21. | Falklandi (Malviini) saared | | | 2.2.3.21. |
| | | | 2.2.3.22. | Grenada | | | 2.2.3.22. |
| | | | 2.2.3.23. | Guatemala | | | 2.2.3.23. |
| | | | 2.2.3.24. | Guyana | | | 2.2.3.24. |
| | | | 2.2.3.25. | Haiti | | | 2.2.3.25. |
| | | | 2.2.3.26. | Honduras | | | 2.2.3.26. |
| | | | 2.2.3.27. | Jamaica | | | 2.2.3.27. |
| | | | 2.2.3.28. | Mehhiko | | | 2.2.3.28. |
| | | | 2.2.3.29. | Montserrat | | | 2.2.3.29. |
| | | | 2.2.3.30. | Nicaragua | | | 2.2.3.30. |
| | | | 2.2.3.31. | Panama | | | 2.2.3.31. |
| | | | 2.2.3.32. | Paraguay | | | 2.2.3.32. |
| | | | 2.2.3.33. | Peruu | | | 2.2.3.33. |
| | | | 2.2.3.34. | Saint-Barthélemy | | | 2.2.3.34. |
| | | | 2.2.3.35. | Saint Kitts ja Nevis | | | 2.2.3.35. |
| | | | 2.2.3.36. | Saint Lucia | | | 2.2.3.36. |
| | | | 2.2.3.37. | Saint Martin (FR) | | | 2.2.3.37. |
| | | | 2.2.3.38. | Sint Maarten (NL) | | | 2.2.3.38. |
| | | | 2.2.3.39. | Saint Vincent ja Grenadiinid | | | 2.2.3.39. |
| | | | 2.2.3.40. | Suriname | | | 2.2.3.40. |
| | | | 2.2.3.41. | Trinidad ja Tobago | | | 2.2.3.41. |
| | | | 2.2.3.42. | Turks ja Caicos | | | 2.2.3.42. |
| | | | 2.2.3.43. | Uruguay | | | 2.2.3.43. |
| | | | 2.2.3.44. | Venezuela | | | 2.2.3.44. |
| | | | 2.2.3.45. | Muu Kariibi mere piirkonna, Lõuna- või Kesk-Ameerika riik | | | 2.2.3.45. |
| | | 2.2.4. | Põhja-Ameerika | | 2.2.4. | 2.2.4. |
| | | | 2.2.4.01. | Kanada | | | 2.2.4.01. |
| | | | 2.2.4.02. | Gröönimaa | | | 2.2.4.02. |
| | | | 2.2.4.03. | Ameerika Ühendriigid | | | 2.2.4.03. |
| | | | 2.2.4.04. | Bermuda | | | 2.2.4.04. |
| | | | 2.2.4.05. | Saint-Pierre ja Miquelon | | | 2.2.4.05. |
| | | | 2.2.4.06. | Muu Põhja-Ameerika riik | | | 2.2.4.06. |
| | | 2.2.5. | Aasia | | 2.2.5. | 2.2.5. |
| | | | 2.2.5.01. | Afganistan | | | 2.2.5.01. |
| | | | 2.2.5.02. | Armeenia | | | 2.2.5.02. |
| | | | 2.2.5.03. | Aserbaidžaan | | | 2.2.5.03. |
| | | | 2.2.5.04. | Bahrein | | | 2.2.5.04. |
| | | | 2.2.5.05. | Bangladesh | | | 2.2.5.05. |
| | | | 2.2.5.06. | Bhutan | | | 2.2.5.06. |
| | | | 2.2.5.07. | Brunei | | | 2.2.5.07. |
| | | | 2.2.5.08. | Kambodža | | | 2.2.5.08. |
| | | | 2.2.5.09. | Hiina | | | 2.2.5.09. |
| | | | 2.2.5.10. | Gruusia | | | 2.2.5.10. |
| | | | 2.2.5.11. | India | | | 2.2.5.11. |
| | | | 2.2.5.12. | Indoneesia | | | 2.2.5.12. |
| | | | 2.2.5.13. | Iraak | | | 2.2.5.13. |
| | | | 2.2.5.14. | Iraan | | | 2.2.5.14. |
| | | | 2.2.5.15. | Iisrael | | | 2.2.5.15. |
| | | | 2.2.5.16. | Jaapan | | | 2.2.5.16. |
| | | | 2.2.5.17. | Jordaania | | | 2.2.5.17. |
| | | | 2.2.5.18. | Kasahstan | | | 2.2.5.18. |
| | | | 2.2.5.19. | Põhja-Korea | | | 2.2.5.19. |
| | | | 2.2.5.20. | Lõuna-Korea | | | 2.2.5.20. |
| | | | 2.2.5.21. | Kuveit | | | 2.2.5.21. |
| | | | 2.2.5.22. | Kõrgõzstan | | | 2.2.5.22. |
| | | | 2.2.5.23. | Laos | | | 2.2.5.23. |
| | | | 2.2.5.24. | Liibanon | | | 2.2.5.24. |
| | | | 2.2.5.25. | Malaisia | | | 2.2.5.25. |
| | | | 2.2.5.26. | Maldiivid | | | 2.2.5.26. |
| | | | 2.2.5.27. | Mongoolia | | | 2.2.5.27. |
| | | | 2.2.5.28. | Myanmar | | | 2.2.5.28. |
| | | | 2.2.5.29. | Nepal | | | 2.2.5.29. |
| | | | 2.2.5.30. | Omaan | | | 2.2.5.30. |
| | | | 2.2.5.31. | Pakistan | | | 2.2.5.31. |
| | | | 2.2.5.32. | Filipiinid | | | 2.2.5.32. |
| | | | 2.2.5.33. | Katar | | | 2.2.5.33. |
| | | | 2.2.5.34. | Saudi Araabia | | | 2.2.5.34. |
| | | | 2.2.5.35. | Singapur | | | 2.2.5.35. |
| | | | 2.2.5.36. | Sri Lanka | | | 2.2.5.36. |
| | | | 2.2.5.37. | Süüria | | | 2.2.5.37. |
| | | | 2.2.5.38. | Taiwan | | | 2.2.5.38. |
| | | | 2.2.5.39. | Tadžikistan | | | 2.2.5.39. |
| | | | 2.2.5.40. | Tai | | | 2.2.5.40. |
| | | | 2.2.5.41. | Ida-Timor | | | 2.2.5.41. |
| | | | 2.2.5.42. | Türkmenistan | | | 2.2.5.42. |
| | | | 2.2.5.43. | Araabia Ühendemiraadid | | | 2.2.5.43. |
| | | | 2.2.5.44. | Usbekistan | | | 2.2.5.44. |
| | | | 2.2.5.45. | Vietnam | | | 2.2.5.45. |
| | | | 2.2.5.46. | Palestiina | | | 2.2.5.46. |
| | | | 2.2.5.47. | Jeemen | | | 2.2.5.47. |
| | | | 2.2.5.48. | Muu Aasia riik | | | 2.2.5.48. |
| | | 2.2.6. | Okeaania | | 2.2.6. | 2.2.6. |
| | | | 2.2.6.01. | Austraalia | | | 2.2.6.01. |
| | | | 2.2.6.02. | Mikroneesia Liiduriigid | | | 2.2.6.02. |
| | | | 2.2.6.03. | Cooki saared (NZ) | | | 2.2.6.03. |
| | | | 2.2.6.04. | Fidži | | | 2.2.6.04. |
| | | | 2.2.6.05. | Prantsuse Polüneesia | | | 2.2.6.05. |
| | | | 2.2.6.06. | Prantsuse Lõunaalad | | | 2.2.6.06. |
| | | | 2.2.6.07. | Kiribati | | | 2.2.6.07. |
| | | | 2.2.6.08. | Marshalli Saared | | | 2.2.6.08. |
| | | | 2.2.6.09. | Nauru | | | 2.2.6.09. |
| | | | 2.2.6.10. | Uus-Kaledoonia | | | 2.2.6.10. |
| | | | 2.2.6.11. | Uus-Meremaa | | | 2.2.6.11. |
| | | | 2.2.6.12. | Belau | | | 2.2.6.12. |
| | | | 2.2.6.13. | Paapua Uus-Guinea | | | 2.2.6.13. |
| | | | 2.2.6.14. | Samoa | | | 2.2.6.14. |
| | | | 2.2.6.15. | Saalomoni Saared | | | 2.2.6.15. |
| | | | 2.2.6.16. | Tonga | | | 2.2.6.16. |
| | | | 2.2.6.17. | Tuvalu | | | 2.2.6.17. |
| | | | 2.2.6.18. | Pitcairn | | | 2.2.6.18. |
| | | | 2.2.6.19. | Vanuatu | | | 2.2.6.19. |
| | | | 2.2.6.20. | Wallis ja Futuna | | | 2.2.6.20. |
| | | | 2.2.6.21. | Muu Okeaania riik | | | 2.2.6.21. |
| 3. | Muu | 3. | 3. | 3. |
| 4. | Täpsustamata | 4. | 4. | 4. |

Sünniriik/-koht

POB.L.

POB.M.

POB.H.

0.

Kokku

0.

0.

0.

1.

Sünnikoht andmeid esitavas riigis

1.

1.

1.

2.

Sünnikoht ei ole andmeid esitavas riigis

2.

2.

2.

2.1.

Muu ELi liikmesriik

2.1.

2.1.

2.1.

2.1.01.

Belgia

2.1.01.

2.1.02.

Bulgaaria

2.1.02.

2.1.03.

Tšehhi

2.1.03.

2.1.04.

Taani

2.1.04.

2.1.05.

Saksamaa

2.1.05.

2.1.06.

Eesti

2.1.06.

2.1.07.

Iirimaa

2.1.07.

2.1.08.

Kreeka

2.1.08.

2.1.09.

Hispaania

2.1.09.

2.1.10.

Prantsusmaa

2.1.10.

2.1.11.

Horvaatia

2.1.11.

2.1.12.

Itaalia

2.1.12.

2.1.13.

Küpros

2.1.13.

2.1.14.

Läti

2.1.14.

2.1.15.

Leedu

2.1.15.

2.1.16.

Luksemburg

2.1.16.

2.1.17.

Ungari

2.1.17.

2.1.18.

Malta

2.1.18.

2.1.19.

Madalmaad

2.1.19.

2.1.20.

Austria

2.1.20.

2.1.21.

Poola

2.1.21.

2.1.22.

Portugal

2.1.22.

2.1.23.

Rumeenia

2.1.23.

2.1.24.

Sloveenia

2.1.24.

2.1.25.

Slovakkia

2.1.25.

2.1.26.

Soome

2.1.26.

2.1.27.

Rootsi

2.1.27.

2.1.28.

Ühendkuningriik

2.1.28.

2.2.

Mujal

2.2.

2.2.

2.2.

2.2.1.

Mujal Euroopa piires

2.2.1.

2.2.1.

2.2.1.01.

Albaania

2.2.1.01.

2.2.1.02.

Andorra

2.2.1.02.

2.2.1.03.

Valgevene

2.2.1.03.

2.2.1.04.

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

2.2.1.04.

2.2.1.05.

Island

2.2.1.05.

2.2.1.06.

Kosovo (*1)

2.2.1.06.

2.2.1.07.

Liechtenstein

2.2.1.07.

2.2.1.08.

Moldova

2.2.1.08.

2.2.1.09.

Monaco

2.2.1.09.

2.2.1.10..

Montenegro

2.2.1.10..

2.2.1.11.

Norra

2.2.1.11.

2.2.1.12.

Bosnia ja Hertsegoviina

2.2.1.12.

2.2.1.13.

Venemaa

2.2.1.13.

2.2.1.14.

San Marino

2.2.1.14.

2.2.1.15.

Serbia

2.2.1.15.

2.2.1.16.

Šveits

2.2.1.16.

2.2.1.17.

Türgi

2.2.1.17.

2.2.1.18.

Ukraina

2.2.1.18.

2.2.1.19.

Vatikan

2.2.1.19.

2.2.1.20.

Fääri saared

2.2.1.20.

2.2.1.21.

Gibraltar

2.2.1.21.

2.2.1.22.

Guernesey

2.2.1.22.

2.2.1.23.

Mani saar

2.2.1.23.

2.2.1.24.

Jersey

2.2.1.24.

2.2.1.25.

Sark

2.2.1.25.

2.2.1.26.

Muu Euroopa riik

2.2.1.26.

2.2.2.

Aafrika

2.2.2.

2.2.2.

2.2.2.01.

Alžeeria

2.2.2.01.

2.2.2.02.

Angola

2.2.2.02.

2.2.2.03.

Benin

2.2.2.03.

2.2.2.04.

Botswana

2.2.2.04.

2.2.2.05.

Burkina Faso

2.2.2.05.

2.2.2.06.

Burundi

2.2.2.06.

2.2.2.07.

Kamerun

2.2.2.07.

2.2.2.08.

Cabo Verde

2.2.2.08.

2.2.2.09.

Kesk-Aafrika Vabariik

2.2.2.09.

2.2.2.10.

Tšaad

2.2.2.10.

2.2.2.11.

Komoorid

2.2.2.11.

2.2.2.12.

Kongo

2.2.2.12.

2.2.2.13.

Côte d'Ivoire

2.2.2.13.

2.2.2.14.

Kongo Demokraatlik Vabariik

2.2.2.14.

2.2.2.15.

Djibouti

2.2.2.15.

2.2.2.16.

Egiptus

2.2.2.16.

2.2.2.17.

Ekvatoriaal-Guinea

2.2.2.17.

2.2.2.18.

Eritrea

2.2.2.18.

2.2.2.19.

Etioopia

2.2.2.19.

2.2.2.20.

Gabon

2.2.2.20.

2.2.2.21.

Gambia

2.2.2.21.

2.2.2.22.

Ghana

2.2.2.22.

2.2.2.23.

Guinea

2.2.2.23.

2.2.2.24.

Guinea-Bissau

2.2.2.24.

2.2.2.25.

Keenia

2.2.2.25.

2.2.2.26.

Lesotho

2.2.2.26.

2.2.2.27.

Libeeria

2.2.2.27.

2.2.2.28.

Liibüa

2.2.2.28.

2.2.2.29.

Madagaskar

2.2.2.29.

2.2.2.30.

Malawi

2.2.2.30.

2.2.2.31.

Mali

2.2.2.31.

2.2.2.32.

Mauritaania

2.2.2.32.

2.2.2.33.

Mauritius

2.2.2.33.

2.2.2.34.

Maroko

2.2.2.34.

2.2.2.35.

Mosambiik

2.2.2.35.

2.2.2.36.

Namiibia

2.2.2.36.

2.2.2.37.

Niger

2.2.2.37.

2.2.2.38.

Nigeeria

2.2.2.38.

2.2.2.39.

Rwanda

2.2.2.39.

2.2.2.40.

Saint Helena

2.2.2.40.

2.2.2.41.

São Tomé ja Príncipe

2.2.2.41.

2.2.2.42.

Senegal

2.2.2.42.

2.2.2.43.

Seišellid

2.2.2.43.

2.2.2.44.

Sierra Leone

2.2.2.44.

2.2.2.45.

Somaalia

2.2.2.45.

2.2.2.46.

Lõuna-Aafrika Vabariik

2.2.2.46.

2.2.2.47.

Sudaan

2.2.2.47.

2.2.2.48.

Lõuna-Sudaan

2.2.2.48.

2.2.2.49.

Svaasimaa

2.2.2.49.

2.2.2.50.

Togo

2.2.2.50.

2.2.2.51.

Tuneesia

2.2.2.51.

2.2.2.52.

Uganda

2.2.2.52.

2.2.2.53.

Tansaania

2.2.2.53.

2.2.2.54.

Lääne-Sahara

2.2.2.54.

2.2.2.55.

Sambia

2.2.2.55.

2.2.2.56.

Zimbabwe

2.2.2.56.

2.2.2.57.

Muu Aafrika riik

2.2.2.57.

2.2.3.

Kariibi mere piirkond, Lõuna- või Kesk-Ameerika

2.2.3.

2.2.3.

2.2.3.01.

Anguilla

2.2.3.01.

2.2.3.02.

Antigua ja Barbuda

2.2.3.02.

2.2.3.03.

Argentina

2.2.3.03.

2.2.3.04.

Aruba

2.2.3.04.

2.2.3.05.

Bahama

2.2.3.05.

2.2.3.06.

Barbados

2.2.3.06.

2.2.3.07.

Belize

2.2.3.07.

2.2.3.08.

Boliivia

2.2.3.08.

2.2.3.09.

Brasiilia

2.2.3.09.

2.2.3.10.

Briti Neitsisaared

2.2.3.10.

2.2.3.11.

Kaimanisaared

2.2.3.11.

2.2.3.12.

Tšiili

2.2.3.12.

2.2.3.13.

Colombia

2.2.3.13.

2.2.3.14.

Costa Rica

2.2.3.14.

2.2.3.15.

Kuuba

2.2.3.15.

2.2.3.16.

Curaçao

2.2.3.16.

2.2.3.17.

Dominica

2.2.3.17.

2.2.3.18.

Dominikaani Vabariik

2.2.3.18.

2.2.3.19.

Ecuador

2.2.3.19.

2.2.3.20.

El Salvador

2.2.3.20.

2.2.3.21.

Falklandi (Malviini) saared

2.2.3.21.

2.2.3.22.

Grenada

2.2.3.22.

2.2.3.23.

Guatemala

2.2.3.23.

2.2.3.24.

Guyana

2.2.3.24.

2.2.3.25.

Haiti

2.2.3.25.

2.2.3.26.

Honduras

2.2.3.26.

2.2.3.27.

Jamaica

2.2.3.27.

2.2.3.28.

Mehhiko

2.2.3.28.

2.2.3.29.

Montserrat

2.2.3.29.

2.2.3.30.

Nicaragua

2.2.3.30.

2.2.3.31.

Panama

2.2.3.31.

2.2.3.32.

Paraguay

2.2.3.32.

2.2.3.33.

Peruu

2.2.3.33.

2.2.3.34.

Saint-Barthélemy

2.2.3.34.

2.2.3.35.

Saint Kitts ja Nevis

2.2.3.35.

2.2.3.36.

Saint Lucia

2.2.3.36.

2.2.3.37.

Saint Martin (FR)

2.2.3.37.

2.2.3.38.

Sint Maarten (NL)

2.2.3.38.

2.2.3.39.

Saint Vincent ja Grenadiinid

2.2.3.39.

2.2.3.40.

Suriname

2.2.3.40.

2.2.3.41.

Trinidad ja Tobago

2.2.3.41.

2.2.3.42.

Turks ja Caicos

2.2.3.42.

2.2.3.43.

Uruguay

2.2.3.43.

2.2.3.44.

Venezuela

2.2.3.44.

2.2.3.45.

Muu Kariibi mere piirkonna, Lõuna- või Kesk-Ameerika riik

2.2.3.45.

2.2.4.

Põhja-Ameerika

2.2.4.

2.2.4.

2.2.4.01.

Kanada

2.2.4.01.

2.2.4.02.

Gröönimaa

2.2.4.02.

2.2.4.03.

Ameerika Ühendriigid

2.2.4.03.

2.2.4.04.

Bermuda

2.2.4.04.

2.2.4.05.

Saint-Pierre ja Miquelon

2.2.4.05.

2.2.4.06.

Muu Põhja-Ameerika riik

2.2.4.06.

2.2.5.

Aasia

2.2.5.

2.2.5.

2.2.5.01.

Afganistan

2.2.5.01.

2.2.5.02.

Armeenia

2.2.5.02.

2.2.5.03.

Aserbaidžaan

2.2.5.03.

2.2.5.04.

Bahrein

2.2.5.04.

2.2.5.05.

Bangladesh

2.2.5.05.

2.2.5.06.

Bhutan

2.2.5.06.

2.2.5.07.

Brunei

2.2.5.07.

2.2.5.08.

Kambodža

2.2.5.08.

2.2.5.09.

Hiina

2.2.5.09.

2.2.5.10.

Gruusia

2.2.5.10.

2.2.5.11.

India

2.2.5.11.

2.2.5.12.

Indoneesia

2.2.5.12.

2.2.5.13.

Iraak

2.2.5.13.

2.2.5.14.

Iraan

2.2.5.14.

2.2.5.15.

Iisrael

2.2.5.15.

2.2.5.16.

Jaapan

2.2.5.16.

2.2.5.17.

Jordaania

2.2.5.17.

2.2.5.18.

Kasahstan

2.2.5.18.

2.2.5.19.

Põhja-Korea

2.2.5.19.

2.2.5.20.

Lõuna-Korea

2.2.5.20.

2.2.5.21.

Kuveit

2.2.5.21.

2.2.5.22.

Kõrgõzstan

2.2.5.22.

2.2.5.23.

Laos

2.2.5.23.

2.2.5.24.

Liibanon

2.2.5.24.

2.2.5.25.

Malaisia

2.2.5.25.

2.2.5.26.

Maldiivid

2.2.5.26.

2.2.5.27.

Mongoolia

2.2.5.27.

2.2.5.28.

Myanmar

2.2.5.28.

2.2.5.29.

Nepal

2.2.5.29.

2.2.5.30.

Omaan

2.2.5.30.

2.2.5.31.

Pakistan

2.2.5.31.

2.2.5.32.

Filipiinid

2.2.5.32.

2.2.5.33.

Katar

2.2.5.33.

2.2.5.34.

Saudi Araabia

2.2.5.34.

2.2.5.35.

Singapur

2.2.5.35.

2.2.5.36.

Sri Lanka

2.2.5.36.

2.2.5.37.

Süüria

2.2.5.37.

2.2.5.38.

Taiwan

2.2.5.38.

2.2.5.39.

Tadžikistan

2.2.5.39.

2.2.5.40.

Tai

2.2.5.40.

2.2.5.41.

Ida-Timor

2.2.5.41.

2.2.5.42.

Türkmenistan

2.2.5.42.

2.2.5.43.

Araabia Ühendemiraadid

2.2.5.43.

2.2.5.44.

Usbekistan

2.2.5.44.

2.2.5.45.

Vietnam

2.2.5.45.

2.2.5.46.

Palestiina

2.2.5.46.

2.2.5.47.

Jeemen

2.2.5.47.

2.2.5.48.

Muu Aasia riik

2.2.5.48.

2.2.6.

Okeaania

2.2.6.

2.2.6.

2.2.6.01.

Austraalia

2.2.6.01.

2.2.6.02.

Mikroneesia Liiduriigid

2.2.6.02.

2.2.6.03.

Cooki saared (NZ)

2.2.6.03.

2.2.6.04.

Fidži

2.2.6.04.

2.2.6.05.

Prantsuse Polüneesia

2.2.6.05.

2.2.6.06.

Prantsuse Lõunaalad

2.2.6.06.

2.2.6.07.

Kiribati

2.2.6.07.

2.2.6.08.

Marshalli Saared

2.2.6.08.

2.2.6.09.

Nauru

2.2.6.09.

2.2.6.10.

Uus-Kaledoonia

2.2.6.10.

2.2.6.11.

Uus-Meremaa

2.2.6.11.

2.2.6.12.

Belau

2.2.6.12.

2.2.6.13.

Paapua Uus-Guinea

2.2.6.13.

2.2.6.14.

Samoa

2.2.6.14.

2.2.6.15.

Saalomoni Saared

2.2.6.15.

2.2.6.16.

Tonga

2.2.6.16.

2.2.6.17.

Tuvalu

2.2.6.17.

2.2.6.18.

Pitcairn

2.2.6.18.

2.2.6.19.

Vanuatu

2.2.6.19.

2.2.6.20.

Wallis ja Futuna

2.2.6.20.

2.2.6.21.

Muu Okeaania riik

2.2.6.21.

3.

Muu

3.

3.

3.

4.

Täpsustamata

4.

4.

4.

„Sünniriigi/-koha“ jaotused on ette nähtud kõikide isikutele viitavate kogusummade või vahesummade liigendamiseks.

Jaotuse „Sünniriik/-koht“ all esitatud riikide nimekirja kasutatakse üksnes statistika otstarbel.

Teema: Kodakondsus

Kodakondsust määratletakse erilise õigusliku sidemena üksikisiku ja tema riigi vahel, mis on omandatud sünnijärgselt või naturalisatsiooni korras kas avalduse või valiku alusel, abielludes või mõnel muul viisil vastavalt riiklikele õigusnormidele.

Isik, kellel on kaks või enam kodakondsust, liigitatakse ainult ühe kodakondsuse alusel, mis määratakse kindlaks järgmises tähtsuse järjekorras:

| 1. | andmeid esitav riik või |
| --- | --- |

1.

andmeid esitav riik või

| 2. | kui isikul ei ole andmeid esitava riigi kodakondsust: muu ELi liikmesriik või |
| --- | --- |

2.

kui isikul ei ole andmeid esitava riigi kodakondsust: muu ELi liikmesriik või

| 3. | kui isikul ei ole muu ELi liikmesriigi kodakondsust: muu riik väljaspool Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

3.

kui isikul ei ole muu ELi liikmesriigi kodakondsust: muu riik väljaspool Euroopa Liitu.

Topeltkodakondsuse juhtude puhul, kui mõlemad riigid on Euroopa Liidu liikmed, ent kumbki ei ole andmeid esitav riik, otsustavad liikmesriigid, millise kodakondsuse alusel isik liigitada.

„ELi liikmesriik“ tähendab riiki, mis on Euroopa Liidu liige 1. jaanuaril 2021.

Andmeid esitavate riikide puhul, mis on ELi liikmesriigid, ei kasutata kategooria „Mitte andmeid esitava riigi kodakondsus, kuid muu ELi liikmesriigi kodakondsus“ (COC.H.2.1.) seda alamkategooriat, mis osutab nende liikmesriigile. Andmeid esitavate riikide puhul, mis ei ole ELi liikmesriigid, muudetakse kategooria „Mitte andmeid esitava riigi kodakondsus, kuid muu ELi liikmesriigi kodakondsus“ (COC.L.2.1., COC.M.2.1., COC.H.2.1.) kategooriaks „ELi liikmesriigi kodakondsus“.

Isikud, kes ei ole ühegi riigi kodanikud ega kodakondsusetud ning kellel on mõned, kuid mitte kõik kodakondsusega seotud õigused ja kohustused, liigitatakse „Tunnustatud mittekodanikeks“ (COC.H. 2.2.1.20.).

| Kodakondsus | COC.L. | COC.M. | COC.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Andmeid esitava riigi kodakondsus | 1. | 1. | 1. |
| 2. | Mitte andmeid esitava riigi kodakondsus | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | Mitte andmeid esitava riigi kodakondsus, kuid muu ELi liikmesriigi kodakondsus | 2.1. | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.01. | Belgia | | | 2.1.01. |
| | | 2.1.02. | Bulgaaria | | | 2.1.02. |
| | | 2.1.03. | Tšehhi | | | 2.1.03. |
| | | 2.1.04. | Taani | | | 2.1.04. |
| | | 2.1.05. | Saksamaa | | | 2.1.05. |
| | | 2.1.06. | Eesti | | | 2.1.06. |
| | | 2.1.07. | Iirimaa | | | 2.1.07. |
| | | 2.1.08. | Kreeka | | | 2.1.08. |
| | | 2.1.09. | Hispaania | | | 2.1.09. |
| | | 2.1.10. | Prantsusmaa | | | 2.1.10. |
| | | 2.1.11. | Horvaatia | | | 2.1.11. |
| | | 2.1.12. | Itaalia | | | 2.1.12. |
| | | 2.1.13. | Küpros | | | 2.1.13. |
| | | 2.1.14. | Läti | | | 2.1.14. |
| | | 2.1.15. | Leedu | | | 2.1.15. |
| | | 2.1.16. | Luksemburg | | | 2.1.16. |
| | | 2.1.17. | Ungari | | | 2.1.17. |
| | | 2.1.18. | Malta | | | 2.1.18. |
| | | 2.1.19. | Madalmaad | | | 2.1.19. |
| | | 2.1.20. | Austria | | | 2.1.20. |
| | | 2.1.21. | Poola | | | 2.1.21. |
| | | 2.1.22. | Portugal | | | 2.1.22. |
| | | 2.1.23. | Rumeenia | | | 2.1.23. |
| | | 2.1.24. | Sloveenia | | | 2.1.24. |
| | | 2.1.25. | Slovakkia | | | 2.1.25. |
| | | 2.1.26. | Soome | | | 2.1.26. |
| | | 2.1.27. | Rootsi | | | 2.1.27. |
| | | 2.1.28. | Ühendkuningriik | | | 2.1.28. |
| | 2.2. | ELi-välise riigi kodakondsus | 2.2. | 2.2. | 2.2. |
| | | 2.2.1. | Muu Euroopa riik | | 2.2.1. | 2.2.1. |
| | | | 2.2.1.01. | Albaania | | | 2.2.1.01. |
| | | | 2.2.1.02. | Andorra | | | 2.2.1.02. |
| | | | 2.2.1.03. | Valgevene | | | 2.2.1.03. |
| | | | 2.2.1.04. | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | | | 2.2.1.04. |
| | | | 2.2.1.05. | Island | | | 2.2.1.05. |
| | | | 2.2.1.06. | Kosovo (*2) | | | 2.2.1.06. |
| | | | 2.2.1.07. | Liechtenstein | | | 2.2.1.07. |
| | | | 2.2.1.08. | Moldova | | | 2.2.1.08. |
| | | | 2.2.1.09. | Monaco | | | 2.2.1.09. |
| | | | 2.2.1.10. | Montenegro | | | 2.2.1.10. |
| | | | 2.2.1.11. | Norra | | | 2.2.1.11. |
| | | | 2.2.1.12. | Bosnia ja Hertsegoviina | | | 2.2.1.12. |
| | | | 2.2.1.13. | Venemaa | | | 2.2.1.13. |
| | | | 2.2.1.14. | San Marino | | | 2.2.1.14. |
| | | | 2.2.1.15. | Serbia | | | 2.2.1.15. |
| | | | 2.2.1.16. | Šveits | | | 2.2.1.16. |
| | | | 2.2.1.17. | Türgi | | | 2.2.1.17. |
| | | | 2.2.1.18. | Ukraina | | | 2.2.1.18. |
| | | | 2.2.1.19. | Vatikan | | | 2.2.1.19. |
| | | | 2.2.1.20. | Tunnustatud mittekodanikud | | | 2.2.1.20. |
| | | | 2.2.1.21. | Muu Euroopa riik | | | 2.2.1.21. |
| | | 2.2.2. | Aafrika riik | | 2.2.2. | 2.2.2. |
| | | | 2.2.2.01. | Alžeeria | | | 2.2.2.01. |
| | | | 2.2.2.02. | Angola | | | 2.2.2.02. |
| | | | 2.2.2.03. | Benin | | | 2.2.2.03. |
| | | | 2.2.2.04. | Botswana | | | 2.2.2.04. |
| | | | 2.2.2.05. | Burkina Faso | | | 2.2.2.05. |
| | | | 2.2.2.06. | Burundi | | | 2.2.2.06. |
| | | | 2.2.2.07. | Kamerun | | | 2.2.2.07. |
| | | | 2.2.2.08. | Cabo Verde | | | 2.2.2.08. |
| | | | 2.2.2.09. | Kesk-Aafrika Vabariik | | | 2.2.2.09. |
| | | | 2.2.2.10. | Tšaad | | | 2.2.2.10. |
| | | | 2.2.2.11. | Komoorid | | | 2.2.2.11. |
| | | | 2.2.2.12. | Kongo | | | 2.2.2.12. |
| | | | 2.2.2.13. | Côte d'Ivoire | | | 2.2.2.13. |
| | | | 2.2.2.14. | Kongo Demokraatlik Vabariik | | | 2.2.2.14. |
| | | | 2.2.2.15. | Djibouti | | | 2.2.2.15. |
| | | | 2.2.2.16. | Egiptus | | | 2.2.2.16. |
| | | | 2.2.2.17. | Ekvatoriaal-Guinea | | | 2.2.2.17. |
| | | | 2.2.2.18. | Eritrea | | | 2.2.2.18. |
| | | | 2.2.2.19. | Etioopia | | | 2.2.2.19. |
| | | | 2.2.2.20. | Gabon | | | 2.2.2.20. |
| | | | 2.2.2.21. | Gambia | | | 2.2.2.21. |
| | | | 2.2.2.22. | Ghana | | | 2.2.2.22. |
| | | | 2.2.2.23. | Guinea | | | 2.2.2.23. |
| | | | 2.2.2.24. | Guinea-Bissau | | | 2.2.2.24. |
| | | | 2.2.2.25. | Keenia | | | 2.2.2.25. |
| | | | 2.2.2.26. | Lesotho | | | 2.2.2.26. |
| | | | 2.2.2.27. | Libeeria | | | 2.2.2.27. |
| | | | 2.2.2.28. | Liibüa | | | 2.2.2.28. |
| | | | 2.2.2.29. | Madagaskar | | | 2.2.2.29. |
| | | | 2.2.2.30. | Malawi | | | 2.2.2.30. |
| | | | 2.2.2.31. | Mali | | | 2.2.2.31. |
| | | | 2.2.2.32. | Mauritaania | | | 2.2.2.32. |
| | | | 2.2.2.33. | Mauritius | | | 2.2.2.33. |
| | | | 2.2.2.34. | Maroko | | | 2.2.2.34. |
| | | | 2.2.2.35. | Mosambiik | | | 2.2.2.35. |
| | | | 2.2.2.36. | Namiibia | | | 2.2.2.36. |
| | | | 2.2.2.37. | Niger | | | 2.2.2.37. |
| | | | 2.2.2.38. | Nigeeria | | | 2.2.2.38. |
| | | | 2.2.2.39. | Rwanda | | | 2.2.2.39. |
| | | | 2.2.2.40. | São Tomé ja Príncipe | | | 2.2.2.40. |
| | | | 2.2.2.41. | Senegal | | | 2.2.2.41. |
| | | | 2.2.2.42. | Seišellid | | | 2.2.2.42. |
| | | | 2.2.2.43. | Sierra Leone | | | 2.2.2.43. |
| | | | 2.2.2.44. | Somaalia | | | 2.2.2.44. |
| | | | 2.2.2.45. | Lõuna-Aafrika Vabariik | | | 2.2.2.45. |
| | | | 2.2.2.46. | Sudaan | | | 2.2.2.46. |
| | | | 2.2.2.47. | Lõuna-Sudaan | | | 2.2.2.47. |
| | | | 2.2.2.48. | Svaasimaa | | | 2.2.2.48. |
| | | | 2.2.2.49. | Togo | | | 2.2.2.49. |
| | | | 2.2.2.50. | Tuneesia | | | 2.2.2.50. |
| | | | 2.2.2.51. | Uganda | | | 2.2.2.51. |
| | | | 2.2.2.52. | Tansaania | | | 2.2.2.52. |
| | | | 2.2.2.53. | Lääne-Sahara | | | 2.2.2.53. |
| | | | 2.2.2.54. | Sambia | | | 2.2.2.54. |
| | | | 2.2.2.55. | Zimbabwe | | | 2.2.2.55. |
| | | | 2.2.2.56. | Muu Aafrika riik | | | 2.2.2.56. |
| | | 2.2.3. | Kariibi piirkonna, Lõuna- või Kesk-Ameerika riik | | 2.2.3. | 2.2.3. |
| | | | 2.2.3.01. | Antigua ja Barbuda | | | 2.2.3.01. |
| | | | 2.2.3.02. | Argentina | | | 2.2.3.02. |
| | | | 2.2.3.03. | Aruba | | | 2.2.3.03. |
| | | | 2.2.3.04. | Bahama | | | 2.2.3.04. |
| | | | 2.2.3.05. | Barbados | | | 2.2.3.05. |
| | | | 2.2.3.06. | Belize | | | 2.2.3.06. |
| | | | 2.2.3.07. | Boliivia | | | 2.2.3.07. |
| | | | 2.2.3.08. | Brasiilia | | | 2.2.3.08. |
| | | | 2.2.3.09. | Tšiili | | | 2.2.3.09. |
| | | | 2.2.3.10. | Colombia | | | 2.2.3.10. |
| | | | 2.2.3.11. | Costa Rica | | | 2.2.3.11. |
| | | | 2.2.3.12. | Kuuba | | | 2.2.3.12. |
| | | | 2.2.3.13. | Curaçao | | | 2.2.3.13. |
| | | | 2.2.3.14. | Dominica | | | 2.2.3.14. |
| | | | 2.2.3.15. | Dominikaani Vabariik | | | 2.2.3.15. |
| | | | 2.2.3.16. | Ecuador | | | 2.2.3.16. |
| | | | 2.2.3.17. | El Salvador | | | 2.2.3.17. |
| | | | 2.2.3.18. | Grenada | | | 2.2.3.18. |
| | | | 2.2.3.19. | Guatemala | | | 2.2.3.19. |
| | | | 2.2.3.20. | Guyana | | | 2.2.3.20. |
| | | | 2.2.3.21. | Haiti | | | 2.2.3.21. |
| | | | 2.2.3.22. | Honduras | | | 2.2.3.22. |
| | | | 2.2.3.23. | Jamaica | | | 2.2.3.23. |
| | | | 2.2.3.24. | Mehhiko | | | 2.2.3.24. |
| | | | 2.2.3.25. | Nicaragua | | | 2.2.3.25. |
| | | | 2.2.3.26. | Panama | | | 2.2.3.26. |
| | | | 2.2.3.27. | Paraguay | | | 2.2.3.27. |
| | | | 2.2.3.28. | Peruu | | | 2.2.3.28. |
| | | | 2.2.3.29. | Saint Kitts ja Nevis | | | 2.2.3.29. |
| | | | 2.2.3.30. | Saint Lucia | | | 2.2.3.30. |
| | | | 2.2.3.31. | Sint Maarten (NL) | | | 2.2.3.31. |
| | | | 2.2.3.32. | Saint Vincent ja Grenadiinid | | | 2.2.3.32. |
| | | | 2.2.3.33. | Suriname | | | 2.2.3.33. |
| | | | 2.2.3.34. | Trinidad ja Tobago | | | 2.2.3.34. |
| | | | 2.2.3.35. | Uruguay | | | 2.2.3.35. |
| | | | 2.2.3.36. | Venezuela | | | 2.2.3.36. |
| | | | 2.2.3.37. | Muu Kariibi mere piirkonna, Lõuna- või Kesk-Ameerika riik | | | 2.2.3.37. |
| | | 2.2.4. | Põhja-Ameerika riik | | 2.2.4. | 2.2.4. |
| | | | 2.2.4.01. | Kanada | | | 2.2.4.01. |
| | | | 2.2.4.02. | Ameerika Ühendriigid | | | 2.2.4.02. |
| | | | 2.2.4.03. | Muu Põhja-Ameerika riik | | | 2.2.4.03. |
| | | 2.2.5. | Aasia riik | | 2.2.5. | 2.2.5. |
| | | | 2.2.5.01. | Afganistan | | | 2.2.5.01. |
| | | | 2.2.5.02. | Armeenia | | | 2.2.5.02. |
| | | | 2.2.5.03. | Aserbaidžaan | | | 2.2.5.03. |
| | | | 2.2.5.04. | Bahrein | | | 2.2.5.04. |
| | | | 2.2.5.05. | Bangladesh | | | 2.2.5.05. |
| | | | 2.2.5.06. | Bhutan | | | 2.2.5.06. |
| | | | 2.2.5.07. | Brunei | | | 2.2.5.07. |
| | | | 2.2.5.08. | Kambodža | | | 2.2.5.08. |
| | | | 2.2.5.09. | Hiina | | | 2.2.5.09. |
| | | | 2.2.5.10. | Gruusia | | | 2.2.5.10. |
| | | | 2.2.5.11. | India | | | 2.2.5.11. |
| | | | 2.2.5.12. | Indoneesia | | | 2.2.5.12. |
| | | | 2.2.5.13. | Iraak | | | 2.2.5.13. |
| | | | 2.2.5.14. | Iraan | | | 2.2.5.14. |
| | | | 2.2.5.15. | Iisrael | | | 2.2.5.15. |
| | | | 2.2.5.16. | Jaapan | | | 2.2.5.16. |
| | | | 2.2.5.17. | Jordaania | | | 2.2.5.17. |
| | | | 2.2.5.18. | Kasahstan | | | 2.2.5.18. |
| | | | 2.2.5.19. | Põhja-Korea | | | 2.2.5.19. |
| | | | 2.2.5.20. | Lõuna-Korea | | | 2.2.5.20. |
| | | | 2.2.5.21. | Kuveit | | | 2.2.5.21. |
| | | | 2.2.5.22. | Kõrgõzstan | | | 2.2.5.22. |
| | | | 2.2.5.23. | Laos | | | 2.2.5.23. |
| | | | 2.2.5.24. | Liibanon | | | 2.2.5.24. |
| | | | 2.2.5.25. | Malaisia | | | 2.2.5.25. |
| | | | 2.2.5.26. | Maldiivid | | | 2.2.5.26. |
| | | | 2.2.5.27. | Mongoolia | | | 2.2.5.27. |
| | | | 2.2.5.28. | Myanmar/Birma | | | 2.2.5.28. |
| | | | 2.2.5.29. | Nepal | | | 2.2.5.29. |
| | | | 2.2.5.30. | Omaan | | | 2.2.5.30. |
| | | | 2.2.5.31. | Pakistan | | | 2.2.5.31. |
| | | | 2.2.5.32. | Filipiinid | | | 2.2.5.32. |
| | | | 2.2.5.33. | Katar | | | 2.2.5.33. |
| | | | 2.2.5.34. | Saudi Araabia | | | 2.2.5.34. |
| | | | 2.2.5.35. | Singapur | | | 2.2.5.35. |
| | | | 2.2.5.36. | Sri Lanka | | | 2.2.5.36. |
| | | | 2.2.5.37. | Süüria | | | 2.2.5.37. |
| | | | 2.2.5.38. | Taiwan | | | 2.2.5.38. |
| | | | 2.2.5.39. | Tadžikistan | | | 2.2.5.39. |
| | | | 2.2.5.40. | Tai | | | 2.2.5.40. |
| | | | 2.2.5.41. | Ida-Timor | | | 2.2.5.41. |
| | | | 2.2.5.42. | Türkmenistan | | | 2.2.5.42. |
| | | | 2.2.5.43. | Araabia Ühendemiraadid | | | 2.2.5.43. |
| | | | 2.2.5.44. | Usbekistan | | | 2.2.5.44. |
| | | | 2.2.5.45. | Vietnam | | | 2.2.5.45. |
| | | | 2.2.5.46. | Palestiina | | | 2.2.5.46. |
| | | | 2.2.5.47. | Jeemen | | | 2.2.5.47. |
| | | | 2.2.5.48. | Muu Aasia riik | | | 2.2.5.48. |
| | | 2.2.6. | Okeaania riik | | 2.2.6. | 2.2.6. |
| | | | 2.2.6.01. | Austraalia | | | 2.2.6.01. |
| | | | 2.2.6.02. | Mikroneesia Liiduriigid | | | 2.2.6.02. |
| | | | 2.2.6.03. | Fidži | | | 2.2.6.03. |
| | | | 2.2.6.04. | Kiribati | | | 2.2.6.04. |
| | | | 2.2.6.05. | Marshalli Saared | | | 2.2.6.05. |
| | | | 2.2.6.06. | Nauru | | | 2.2.6.06. |
| | | | 2.2.6.07. | Uus-Meremaa | | | 2.2.6.07. |
| | | | 2.2.6.08. | Belau | | | 2.2.6.08. |
| | | | 2.2.6.09. | Paapua Uus-Guinea | | | 2.2.6.09. |
| | | | 2.2.6.10. | Samoa | | | 2.2.6.10. |
| | | | 2.2.6.11. | Saalomoni Saared | | | 2.2.6.11. |
| | | | 2.2.6.12. | Tonga | | | 2.2.6.12. |
| | | | 2.2.6.13. | Tuvalu | | | 2.2.6.13. |
| | | | 2.2.6.14. | Vanuatu | | | 2.2.6.14. |
| | | | 2.2.6.15. | Muu Okeaania riik | | | 2.2.6.15. |
| 3. | Kodakondsuseta | 3. | 3. | 3. |
| 4. | Täpsustamata | 4. | 4. | 4. |

Kodakondsus

COC.L.

COC.M.

COC.H.

0.

Kokku

0.

0.

0.

1.

Andmeid esitava riigi kodakondsus

1.

1.

1.

2.

Mitte andmeid esitava riigi kodakondsus

2.

2.

2.

2.1.

Mitte andmeid esitava riigi kodakondsus, kuid muu ELi liikmesriigi kodakondsus

2.1.

2.1.

2.1.

2.1.01.

Belgia

2.1.01.

2.1.02.

Bulgaaria

2.1.02.

2.1.03.

Tšehhi

2.1.03.

2.1.04.

Taani

2.1.04.

2.1.05.

Saksamaa

2.1.05.

2.1.06.

Eesti

2.1.06.

2.1.07.

Iirimaa

2.1.07.

2.1.08.

Kreeka

2.1.08.

2.1.09.

Hispaania

2.1.09.

2.1.10.

Prantsusmaa

2.1.10.

2.1.11.

Horvaatia

2.1.11.

2.1.12.

Itaalia

2.1.12.

2.1.13.

Küpros

2.1.13.

2.1.14.

Läti

2.1.14.

2.1.15.

Leedu

2.1.15.

2.1.16.

Luksemburg

2.1.16.

2.1.17.

Ungari

2.1.17.

2.1.18.

Malta

2.1.18.

2.1.19.

Madalmaad

2.1.19.

2.1.20.

Austria

2.1.20.

2.1.21.

Poola

2.1.21.

2.1.22.

Portugal

2.1.22.

2.1.23.

Rumeenia

2.1.23.

2.1.24.

Sloveenia

2.1.24.

2.1.25.

Slovakkia

2.1.25.

2.1.26.

Soome

2.1.26.

2.1.27.

Rootsi

2.1.27.

2.1.28.

Ühendkuningriik

2.1.28.

2.2.

ELi-välise riigi kodakondsus

2.2.

2.2.

2.2.

2.2.1.

Muu Euroopa riik

2.2.1.

2.2.1.

2.2.1.01.

Albaania

2.2.1.01.

2.2.1.02.

Andorra

2.2.1.02.

2.2.1.03.

Valgevene

2.2.1.03.

2.2.1.04.

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

2.2.1.04.

2.2.1.05.

Island

2.2.1.05.

2.2.1.06.

Kosovo (*2)

2.2.1.06.

2.2.1.07.

Liechtenstein

2.2.1.07.

2.2.1.08.

Moldova

2.2.1.08.

2.2.1.09.

Monaco

2.2.1.09.

2.2.1.10.

Montenegro

2.2.1.10.

2.2.1.11.

Norra

2.2.1.11.

2.2.1.12.

Bosnia ja Hertsegoviina

2.2.1.12.

2.2.1.13.

Venemaa

2.2.1.13.

2.2.1.14.

San Marino

2.2.1.14.

2.2.1.15.

Serbia

2.2.1.15.

2.2.1.16.

Šveits

2.2.1.16.

2.2.1.17.

Türgi

2.2.1.17.

2.2.1.18.

Ukraina

2.2.1.18.

2.2.1.19.

Vatikan

2.2.1.19.

2.2.1.20.

Tunnustatud mittekodanikud

2.2.1.20.

2.2.1.21.

Muu Euroopa riik

2.2.1.21.

2.2.2.

Aafrika riik

2.2.2.

2.2.2.

2.2.2.01.

Alžeeria

2.2.2.01.

2.2.2.02.

Angola

2.2.2.02.

2.2.2.03.

Benin

2.2.2.03.

2.2.2.04.

Botswana

2.2.2.04.

2.2.2.05.

Burkina Faso

2.2.2.05.

2.2.2.06.

Burundi

2.2.2.06.

2.2.2.07.

Kamerun

2.2.2.07.

2.2.2.08.

Cabo Verde

2.2.2.08.

2.2.2.09.

Kesk-Aafrika Vabariik

2.2.2.09.

2.2.2.10.

Tšaad

2.2.2.10.

2.2.2.11.

Komoorid

2.2.2.11.

2.2.2.12.

Kongo

2.2.2.12.

2.2.2.13.

Côte d'Ivoire

2.2.2.13.

2.2.2.14.

Kongo Demokraatlik Vabariik

2.2.2.14.

2.2.2.15.

Djibouti

2.2.2.15.

2.2.2.16.

Egiptus

2.2.2.16.

2.2.2.17.

Ekvatoriaal-Guinea

2.2.2.17.

2.2.2.18.

Eritrea

2.2.2.18.

2.2.2.19.

Etioopia

2.2.2.19.

2.2.2.20.

Gabon

2.2.2.20.

2.2.2.21.

Gambia

2.2.2.21.

2.2.2.22.

Ghana

2.2.2.22.

2.2.2.23.

Guinea

2.2.2.23.

2.2.2.24.

Guinea-Bissau

2.2.2.24.

2.2.2.25.

Keenia

2.2.2.25.

2.2.2.26.

Lesotho

2.2.2.26.

2.2.2.27.

Libeeria

2.2.2.27.

2.2.2.28.

Liibüa

2.2.2.28.

2.2.2.29.

Madagaskar

2.2.2.29.

2.2.2.30.

Malawi

2.2.2.30.

2.2.2.31.

Mali

2.2.2.31.

2.2.2.32.

Mauritaania

2.2.2.32.

2.2.2.33.

Mauritius

2.2.2.33.

2.2.2.34.

Maroko

2.2.2.34.

2.2.2.35.

Mosambiik

2.2.2.35.

2.2.2.36.

Namiibia

2.2.2.36.

2.2.2.37.

Niger

2.2.2.37.

2.2.2.38.

Nigeeria

2.2.2.38.

2.2.2.39.

Rwanda

2.2.2.39.

2.2.2.40.

São Tomé ja Príncipe

2.2.2.40.

2.2.2.41.

Senegal

2.2.2.41.

2.2.2.42.

Seišellid

2.2.2.42.

2.2.2.43.

Sierra Leone

2.2.2.43.

2.2.2.44.

Somaalia

2.2.2.44.

2.2.2.45.

Lõuna-Aafrika Vabariik

2.2.2.45.

2.2.2.46.

Sudaan

2.2.2.46.

2.2.2.47.

Lõuna-Sudaan

2.2.2.47.

2.2.2.48.

Svaasimaa

2.2.2.48.

2.2.2.49.

Togo

2.2.2.49.

2.2.2.50.

Tuneesia

2.2.2.50.

2.2.2.51.

Uganda

2.2.2.51.

2.2.2.52.

Tansaania

2.2.2.52.

2.2.2.53.

Lääne-Sahara

2.2.2.53.

2.2.2.54.

Sambia

2.2.2.54.

2.2.2.55.

Zimbabwe

2.2.2.55.

2.2.2.56.

Muu Aafrika riik

2.2.2.56.

2.2.3.

Kariibi piirkonna, Lõuna- või Kesk-Ameerika riik

2.2.3.

2.2.3.

2.2.3.01.

Antigua ja Barbuda

2.2.3.01.

2.2.3.02.

Argentina

2.2.3.02.

2.2.3.03.

Aruba

2.2.3.03.

2.2.3.04.

Bahama

2.2.3.04.

2.2.3.05.

Barbados

2.2.3.05.

2.2.3.06.

Belize

2.2.3.06.

2.2.3.07.

Boliivia

2.2.3.07.

2.2.3.08.

Brasiilia

2.2.3.08.

2.2.3.09.

Tšiili

2.2.3.09.

2.2.3.10.

Colombia

2.2.3.10.

2.2.3.11.

Costa Rica

2.2.3.11.

2.2.3.12.

Kuuba

2.2.3.12.

2.2.3.13.

Curaçao

2.2.3.13.

2.2.3.14.

Dominica

2.2.3.14.

2.2.3.15.

Dominikaani Vabariik

2.2.3.15.

2.2.3.16.

Ecuador

2.2.3.16.

2.2.3.17.

El Salvador

2.2.3.17.

2.2.3.18.

Grenada

2.2.3.18.

2.2.3.19.

Guatemala

2.2.3.19.

2.2.3.20.

Guyana

2.2.3.20.

2.2.3.21.

Haiti

2.2.3.21.

2.2.3.22.

Honduras

2.2.3.22.

2.2.3.23.

Jamaica

2.2.3.23.

2.2.3.24.

Mehhiko

2.2.3.24.

2.2.3.25.

Nicaragua

2.2.3.25.

2.2.3.26.

Panama

2.2.3.26.

2.2.3.27.

Paraguay

2.2.3.27.

2.2.3.28.

Peruu

2.2.3.28.

2.2.3.29.

Saint Kitts ja Nevis

2.2.3.29.

2.2.3.30.

Saint Lucia

2.2.3.30.

2.2.3.31.

Sint Maarten (NL)

2.2.3.31.

2.2.3.32.

Saint Vincent ja Grenadiinid

2.2.3.32.

2.2.3.33.

Suriname

2.2.3.33.

2.2.3.34.

Trinidad ja Tobago

2.2.3.34.

2.2.3.35.

Uruguay

2.2.3.35.

2.2.3.36.

Venezuela

2.2.3.36.

2.2.3.37.

Muu Kariibi mere piirkonna, Lõuna- või Kesk-Ameerika riik

2.2.3.37.

2.2.4.

Põhja-Ameerika riik

2.2.4.

2.2.4.

2.2.4.01.

Kanada

2.2.4.01.

2.2.4.02.

Ameerika Ühendriigid

2.2.4.02.

2.2.4.03.

Muu Põhja-Ameerika riik

2.2.4.03.

2.2.5.

Aasia riik

2.2.5.

2.2.5.

2.2.5.01.

Afganistan

2.2.5.01.

2.2.5.02.

Armeenia

2.2.5.02.

2.2.5.03.

Aserbaidžaan

2.2.5.03.

2.2.5.04.

Bahrein

2.2.5.04.

2.2.5.05.

Bangladesh

2.2.5.05.

2.2.5.06.

Bhutan

2.2.5.06.

2.2.5.07.

Brunei

2.2.5.07.

2.2.5.08.

Kambodža

2.2.5.08.

2.2.5.09.

Hiina

2.2.5.09.

2.2.5.10.

Gruusia

2.2.5.10.

2.2.5.11.

India

2.2.5.11.

2.2.5.12.

Indoneesia

2.2.5.12.

2.2.5.13.

Iraak

2.2.5.13.

2.2.5.14.

Iraan

2.2.5.14.

2.2.5.15.

Iisrael

2.2.5.15.

2.2.5.16.

Jaapan

2.2.5.16.

2.2.5.17.

Jordaania

2.2.5.17.

2.2.5.18.

Kasahstan

2.2.5.18.

2.2.5.19.

Põhja-Korea

2.2.5.19.

2.2.5.20.

Lõuna-Korea

2.2.5.20.

2.2.5.21.

Kuveit

2.2.5.21.

2.2.5.22.

Kõrgõzstan

2.2.5.22.

2.2.5.23.

Laos

2.2.5.23.

2.2.5.24.

Liibanon

2.2.5.24.

2.2.5.25.

Malaisia

2.2.5.25.

2.2.5.26.

Maldiivid

2.2.5.26.

2.2.5.27.

Mongoolia

2.2.5.27.

2.2.5.28.

Myanmar/Birma

2.2.5.28.

2.2.5.29.

Nepal

2.2.5.29.

2.2.5.30.

Omaan

2.2.5.30.

2.2.5.31.

Pakistan

2.2.5.31.

2.2.5.32.

Filipiinid

2.2.5.32.

2.2.5.33.

Katar

2.2.5.33.

2.2.5.34.

Saudi Araabia

2.2.5.34.

2.2.5.35.

Singapur

2.2.5.35.

2.2.5.36.

Sri Lanka

2.2.5.36.

2.2.5.37.

Süüria

2.2.5.37.

2.2.5.38.

Taiwan

2.2.5.38.

2.2.5.39.

Tadžikistan

2.2.5.39.

2.2.5.40.

Tai

2.2.5.40.

2.2.5.41.

Ida-Timor

2.2.5.41.

2.2.5.42.

Türkmenistan

2.2.5.42.

2.2.5.43.

Araabia Ühendemiraadid

2.2.5.43.

2.2.5.44.

Usbekistan

2.2.5.44.

2.2.5.45.

Vietnam

2.2.5.45.

2.2.5.46.

Palestiina

2.2.5.46.

2.2.5.47.

Jeemen

2.2.5.47.

2.2.5.48.

Muu Aasia riik

2.2.5.48.

2.2.6.

Okeaania riik

2.2.6.

2.2.6.

2.2.6.01.

Austraalia

2.2.6.01.

2.2.6.02.

Mikroneesia Liiduriigid

2.2.6.02.

2.2.6.03.

Fidži

2.2.6.03.

2.2.6.04.

Kiribati

2.2.6.04.

2.2.6.05.

Marshalli Saared

2.2.6.05.

2.2.6.06.

Nauru

2.2.6.06.

2.2.6.07.

Uus-Meremaa

2.2.6.07.

2.2.6.08.

Belau

2.2.6.08.

2.2.6.09.

Paapua Uus-Guinea

2.2.6.09.

2.2.6.10.

Samoa

2.2.6.10.

2.2.6.11.

Saalomoni Saared

2.2.6.11.

2.2.6.12.

Tonga

2.2.6.12.

2.2.6.13.

Tuvalu

2.2.6.13.

2.2.6.14.

Vanuatu

2.2.6.14.

2.2.6.15.

Muu Okeaania riik

2.2.6.15.

3.

Kodakondsuseta

3.

3.

3.

4.

Täpsustamata

4.

4.

4.

„Kodakondsust“ käsitlevad jaotused on ette nähtud kõikide isikutele viitavate kogusummade või vahesummade liigendamiseks.

Jaotuse „Kodakondsus“ all esitatud riikide nimekirja kasutatakse üksnes statistika otstarbel.

Teema: Kunagi välismaal elanud ja riiki saabumise aasta (alates 1980. aastast)

Saabumisaasta on kalendriaasta, mille jooksul isik asus viimati alaliselt riiki elama. Teatatakse kõige hilisem riiki saabumise aasta, mitte esimese saabumise aasta (st teema „Riiki saabumise aasta“ ei anna teavet katkestatud riigisviibimiste kohta).

Jaotus „Riiki saabumise aasta (alates 2010. aastast)“ keskendub uuemale, alates 2010. aastast toimunud rahvusvahelisele rändele.

| Riiki saabumise aasta (alates 2010. aastast) | YAT. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | Elanud välismaal ja saabunud aastal 2010 või hiljem | 1. |
| 2. | Elanud välismaal ja saabunud aastal 2009 või varem või ei ole kunagi elanud välismaal | 2. |
| 3. | Täpsustamata | 3. |

Riiki saabumise aasta (alates 2010. aastast)

YAT.

0.

Kokku

0.

1.

Elanud välismaal ja saabunud aastal 2010 või hiljem

1.

2.

Elanud välismaal ja saabunud aastal 2009 või varem või ei ole kunagi elanud välismaal

2.

3.

Täpsustamata

3.

Jaotus „Riiki saabumise aasta (alates 2010. aastast)“ on ette nähtud kõikide isikutele viitavate kogusummade või vahesummade liigendamiseks.

Jaotus „Riiki saabumise aasta (alates 1980. aastast)“ keskendub alates 1980. aastast toimunud rahvusvahelisele rändele.

Aastat 2021 käsitlevad andmed osutavad ajavahemikule 1. jaanuarist 2021 vaatluskuupäevani.

| Riiki saabumise aasta (alates 1980. aastast) | YAE.L. | YAE.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. | 0. |
| 1. | Elanud välismaal ja saabunud aastal 1980 või hiljem | 1. | 1. |
| | 1.1. | 2020–2021 | 1.1. | 1.1. |
| | | 1.1.1. | 2021 | | 1.1.1. |
| | | 1.1.2. | 2020 | | 1.1.2. |
| | 1.2. | 2015–2019 | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | 2019 | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | 2018 | | 1.2.2. |
| | | 1.2.3. | 2017 | | 1.2.3. |
| | | 1.2.4. | 2016 | | 1.2.4. |
| | | 1.2.5. | 2015 | | 1.2.5. |
| | 1.3. | 2010–2014 | 1.3. | 1.3. |
| | | 1.3.1. | 2014 | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | 2013 | | 1.3.2. |
| | | 1.3.3. | 2012 | | 1.3.3. |
| | | 1.3.4. | 2011 | | 1.3.4. |
| | | 1.3.5. | 2010 | | 1.3.5. |
| | 1.4. | 2005–2009 | 1.4. | 1.4. |
| | | 1.4.1. | 2009 | | 1.4.1. |
| | | 1.4.2. | 2008 | | 1.4.2. |
| | | 1.4.3. | 2007 | | 1.4.3. |
| | | 1.4.4. | 2006 | | 1.4.4. |
| | | 1.4.5. | 2005 | | 1.4.5. |
| | 1.5. | 2000–2004 | 1.5. | 1.5. |
| | 1.6. | 1995–1999 | 1.6. | 1.6. |
| | 1.7. | 1990–1994 | 1.7. | 1.7. |
| | 1.8. | 1985–1989 | 1.8. | 1.8. |
| | 1.9. | 1980–1984 | 1.9. | 1.9. |
| 2. | Elanud välismaal ja saabunud aastal 1979 või varem või ei ole kunagi elanud välismaal | 2. | 2. |
| 3. | Täpsustamata | 3. | 3. |

Riiki saabumise aasta (alates 1980. aastast)

YAE.L.

YAE.H.

0.

Kokku

0.

0.

1.

Elanud välismaal ja saabunud aastal 1980 või hiljem

1.

1.

1.1.

2020–2021

1.1.

1.1.

1.1.1.

2021

1.1.1.

1.1.2.

2020

1.1.2.

1.2.

2015–2019

1.2.

1.2.

1.2.1.

2019

1.2.1.

1.2.2.

2018

1.2.2.

1.2.3.

2017

1.2.3.

1.2.4.

2016

1.2.4.

1.2.5.

2015

1.2.5.

1.3.

2010–2014

1.3.

1.3.

1.3.1.

2014

1.3.1.

1.3.2.

2013

1.3.2.

1.3.3.

2012

1.3.3.

1.3.4.

2011

1.3.4.

1.3.5.

2010

1.3.5.

1.4.

2005–2009

1.4.

1.4.

1.4.1.

2009

1.4.1.

1.4.2.

2008

1.4.2.

1.4.3.

2007

1.4.3.

1.4.4.

2006

1.4.4.

1.4.5.

2005

1.4.5.

1.5.

2000–2004

1.5.

1.5.

1.6.

1995–1999

1.6.

1.6.

1.7.

1990–1994

1.7.

1.7.

1.8.

1985–1989

1.8.

1.8.

1.9.

1980–1984

1.9.

1.9.

2.

Elanud välismaal ja saabunud aastal 1979 või varem või ei ole kunagi elanud välismaal

2.

2.

3.

Täpsustamata

3.

3.

„Riiki saabumise aastat (alates 1980. aastast)“ käsitlevad jaotused on ette nähtud kõikide isikutele viitavate kogusummade või vahesummade liigendamiseks.

Teema: Eelmine alaline elukoht ja praegusesse elukohta saabumise kuupäev; või alaline elukoht aasta enne loendust

Esitatakse andmed praeguse alalise elukoha ja üks aasta enne loendust olnud alalise elukoha vahelise seose kohta.

Kõik alalise elukoha muutused jaotuses „Alaline elukoht aasta enne loendust“ osutavad ajavahemikule üks aasta enne vaatluskuupäeva kuni vaatluskuupäevani. Elukohamuutust sama LAU2 üksuse piires peetakse ühtlasi elukohamuutuseks sama NUTS3 üksuse piires.

Alla ühe aasta vanused lapsed liigitatakse kategooriasse „Ei kohaldata“ (ROY.4.).

Riigid, kes koguvad andmeid „Eelmise alalise elukoha ja praegusesse alalisse elukohta saabumise kuupäeva“ kohta, liigitavad kõik isikud, kes on muutnud oma alalist elukohta rohkem kui ühe korra aasta jooksul enne vaatluskuupäeva, nende eelmise alalise elukoha järgi, st selle alalise elukoha järgi, kust nad kolisid oma praegusse alalisse elukohta.

| Alaline elukoht aasta enne loendust | ROY. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | Alaline elukoht ei ole muutunud | 1. |
| 2. | Alaline elukoht on muutunud | 2. |
| | 2.1. | Elukohamuutus andmeid esitava riigi piires | 2.1. |
| | | 2.1.1. | Alaline elukoht oli aasta enne loendust samas NUTS 3 alas, kus asub praegune alaline elukoht | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | Alaline elukoht oli aasta enne loendust väljaspool seda NUTS 3 ala, kus asub praegune alaline elukoht | 2.1.2. |
| | 2.2. | Immigreerunud väljastpoolt andmeid esitavat riiki | 2.2. |
| 3. | Täpsustamata | 3. |
| 4. | Ei kohaldata | 4. |

Alaline elukoht aasta enne loendust

ROY.

0.

Kokku

0.

1.

Alaline elukoht ei ole muutunud

1.

2.

Alaline elukoht on muutunud

2.

2.1.

Elukohamuutus andmeid esitava riigi piires

2.1.

2.1.1.

Alaline elukoht oli aasta enne loendust samas NUTS 3 alas, kus asub praegune alaline elukoht

2.1.1.

2.1.2.

Alaline elukoht oli aasta enne loendust väljaspool seda NUTS 3 ala, kus asub praegune alaline elukoht

2.1.2.

2.2.

Immigreerunud väljastpoolt andmeid esitavat riiki

2.2.

3.

Täpsustamata

3.

4.

Ei kohaldata

4.

Jaotus „Alaline elukoht aasta enne loendust“ on ette nähtud kõikide isikutele viitavate kogusummade või vahesummade liigendamiseks.

Teema: Seisund perekonnas

Tuumperekond on määratletud väga kitsas tähenduses, st kaks või enam inimest, kes kuuluvad ühte leibkonda ja on üksteisega seotud abikaasadena, partneritena registreeritud kooselus, partneritena registreerimata kooselus või vanema ja lapsena. Seega koosneb perekond lasteta paarist või ühe või enama lapsega paarist või ühe või enama lapsega üksikvanemast. Niisuguse perekonnakäsituse puhul piirdub laste ja täiskasvanute suhe otsese (esimese astme) sugulusega ehk vanemate ja laste vahelise suhtega.

Laps (poeg/tütar) tähendab lihast, kasu- või lapsendatud poega või tütart (olenemata vanusest või perekonnaseisust), kelle alaline elukoht on vähemalt ühe vanema leibkonnas ja kellel ei ole samas leibkonnas partnerit ega oma lapsi. Ajutise eeskoste all olevaid lapsi arvesse ei võeta. Poega või tütart, kes elab abikaasaga, registreeritud partneriga, partneriga registreerimata kooselus või ühe või enama lapsega koos, ei peeta lapseks. Lapse puhul, kes elab vaheldumisi kahes leibkonnas (näiteks kui vanemad on lahutatud), peetakse tema leibkonnaks seda, kus ta veedab enamiku oma ajast. Kui mõlema vanema juures veedetakse võrdne aeg, on tema leibkonnaks see, kus laps loenduse hetkel ööbib, või alternatiivina see leibkond, kus on lapse seaduslik või registrijärgne elukoht.

„Partnerite“ all mõistetakse abielupaare, registreeritud kooselus elavaid paare ja registreerimata kooselus elavaid paare. „Registreeritud kooselu“ määratletakse nii, nagu teema „Seaduslik perekonnaseis“ tehnilistes spetsifikatsioonides.

Kaht isikut peetakse registreerimata kooselus olevateks partneriteks, kui nad

| — | kuuluvad ühte leibkonda ja |
| --- | --- |

—

kuuluvad ühte leibkonda ja

| — | neil on abielusarnane suhe ja |
| --- | --- |

—

neil on abielusarnane suhe ja

| — | nad ei ole teineteisega abielus ega registreeritud kooselus. |
| --- | --- |

—

nad ei ole teineteisega abielus ega registreeritud kooselus.

„Vanavanemate ja lastelaste leibkonnad“ (leibkonnad, mis koosnevad vanavanemast või vanavanematest ja ühest või enamast lapselapsest, kuid mitte nende lapselaste vanematest) ei kuulu perekonna määratluse alla.

| Seisund perekonnas | FST.L. | FST.M. | FST.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Partnerid | 1. | 1. | 1. |
| | 1.1. | Abielus või registreeritud kooselus | | 1.1. | 1.1. |
| | | 1.1.1. | Abielus või registreeritud kooselus vastassoo esindajaga | | | 1.1.1. |
| | | 1.1.2. | Abielus või registreeritud kooselus samasoolisega | | | 1.1.2. |
| | 1.2. | Partnerid registreerimata kooselus | | 1.2. | 1.2. |
| 2. | Üksikvanemad | 2. | 2. | 2. |
| 3. | Pojad/tütred | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | Mitte üksikvanema lapsed | | 3.1. | 3.1. |
| | 3.2. | Üksikvanema lapsed | | 3.2. | 3.2. |
| 4. | Täpsustamata | 4. | 4. | 4. |
| 5. | Ei kohaldata – isikud ei kuulu tuumperekonda | 5. | 5. | 5. |

Seisund perekonnas

FST.L.

FST.M.

FST.H.

0.

Kokku

0.

0.

0.

1.

Partnerid

1.

1.

1.

1.1.

Abielus või registreeritud kooselus

1.1.

1.1.

1.1.1.

Abielus või registreeritud kooselus vastassoo esindajaga

1.1.1.

1.1.2.

Abielus või registreeritud kooselus samasoolisega

1.1.2.

1.2.

Partnerid registreerimata kooselus

1.2.

1.2.

2.

Üksikvanemad

2.

2.

2.

3.

Pojad/tütred

3.

3.

3.

3.1.

Mitte üksikvanema lapsed

3.1.

3.1.

3.2.

Üksikvanema lapsed

3.2.

3.2.

4.

Täpsustamata

4.

4.

4.

5.

Ei kohaldata – isikud ei kuulu tuumperekonda

5.

5.

5.

Jaotused „Seisund perekonnas“ on ette nähtud kõikide isikutele viitavate kogusummade või vahesummade liigendamiseks.

Teema: Tuumperekonna tüüp

Perekonna mõistete spetsifikatsioonid ja mõistete „tuumperekond“, „laps“, „paar“ ja „registreerimata kooselu“ määratlused, mis on esitatud teema „Seisund perekonnas“ all, kehtivad ka teema „Tuumperekonna tüüp“ puhul.

| Tuumperekonna tüüp | TFN.L. | TFN.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. | 0. |
| 1. | Perekonnad, mis koosnevad abielus või registreeritud kooselus elavast paarist | 1. | 1. |
| | 1.1. | Perekonnad, mis koosnevad abielus või registreeritud kooselus elavast paarist, kellel ei ole kodus elavaid lapsi | | 1.1. |
| | | 1.1.1. | Perekonnad, mis koosnevad abielus või registreeritud kooselus elavast mehest ja naisest | | 1.1.1. |
| | | 1.1.2. | Perekonnad, mis koosnevad abielus või registreeritud kooselus elavast samasoolisest paarist | | 1.1.2. |
| | 1.2. | Perekonnad, mis koosnevad abielus või registreeritud kooselus elavast paarist, kellel on vähemalt üks alla 25aastane kodus elav laps | | 1.2. |
| | | 1.2.1. | Perekonnad, mis koosnevad abielus või registreeritud kooselus elavast mehest ja naisest | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | Perekonnad, mis koosnevad abielus või registreeritud kooselus elavast samasoolisest paarist | | 1.2.2. |
| | 1.3. | Perekonnad, mis koosnevad abielus või registreeritud kooselus elavast paarist, kelle noorim kodus elav poeg/tütar on vähemalt 25aastane | | 1.3. |
| | | 1.3.1. | Perekonnad, mis koosnevad abielus või registreeritud kooselus elavast mehest ja naisest | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | Perekonnad, mis koosnevad abielus või registreeritud kooselus elavast samasoolisest paarist | | 1.3.2. |
| 2. | Perekonnad, mis koosnevad registreerimata kooselus elavast paarist | 2. | 2. |
| | 2.1. | Registreerimata kooselus elavad paarid kodus elavate lasteta | | 2.1. |
| | 2.2. | Registreerimata kooselus elavad paarid, kellel on vähemalt üks alla 25aastane kodus elav laps | | 2.2. |
| | 2.3. | Registreerimata kooselus elavad paarid, kelle noorim kodus elav poeg/tütar on vähemalt 25aastane | | 2.3. |
| 3. | Üksikisaperekonnad | 3. | 3. |
| | 3.1. | Üksikisaperekonnad, kellel on vähemalt üks alla 25aastane kodus elav laps | | 3.1. |
| | 3.2. | Üksikisaperekonnad, kelle noorim kodus elav poeg/tütar on vähemalt 25aastane | | 3.2. |
| 4. | Üksikemaperekonnad | 4. | 4. |
| | 4.1. | Üksikemaperekonnad, kellel on vähemalt üks alla 25aastane kodus elav laps | | 4.1. |
| | 4.2. | Üksikemaperekonnad, kelle noorim kodus elav poeg/tütar on vähemalt 25aastane | | 4.2. |

Tuumperekonna tüüp

TFN.L.

TFN.H.

0.

Kokku

0.

0.

1.

Perekonnad, mis koosnevad abielus või registreeritud kooselus elavast paarist

1.

1.

1.1.

Perekonnad, mis koosnevad abielus või registreeritud kooselus elavast paarist, kellel ei ole kodus elavaid lapsi

1.1.

1.1.1.

Perekonnad, mis koosnevad abielus või registreeritud kooselus elavast mehest ja naisest

1.1.1.

1.1.2.

Perekonnad, mis koosnevad abielus või registreeritud kooselus elavast samasoolisest paarist

1.1.2.

1.2.

Perekonnad, mis koosnevad abielus või registreeritud kooselus elavast paarist, kellel on vähemalt üks alla 25aastane kodus elav laps

1.2.

1.2.1.

Perekonnad, mis koosnevad abielus või registreeritud kooselus elavast mehest ja naisest

1.2.1.

1.2.2.

Perekonnad, mis koosnevad abielus või registreeritud kooselus elavast samasoolisest paarist

1.2.2.

1.3.

Perekonnad, mis koosnevad abielus või registreeritud kooselus elavast paarist, kelle noorim kodus elav poeg/tütar on vähemalt 25aastane

1.3.

1.3.1.

Perekonnad, mis koosnevad abielus või registreeritud kooselus elavast mehest ja naisest

1.3.1.

1.3.2.

Perekonnad, mis koosnevad abielus või registreeritud kooselus elavast samasoolisest paarist

1.3.2.

2.

Perekonnad, mis koosnevad registreerimata kooselus elavast paarist

2.

2.

2.1.

Registreerimata kooselus elavad paarid kodus elavate lasteta

2.1.

2.2.

Registreerimata kooselus elavad paarid, kellel on vähemalt üks alla 25aastane kodus elav laps

2.2.

2.3.

Registreerimata kooselus elavad paarid, kelle noorim kodus elav poeg/tütar on vähemalt 25aastane

2.3.

3.

Üksikisaperekonnad

3.

3.

3.1.

Üksikisaperekonnad, kellel on vähemalt üks alla 25aastane kodus elav laps

3.1.

3.2.

Üksikisaperekonnad, kelle noorim kodus elav poeg/tütar on vähemalt 25aastane

3.2.

4.

Üksikemaperekonnad

4.

4.

4.1.

Üksikemaperekonnad, kellel on vähemalt üks alla 25aastane kodus elav laps

4.1.

4.2.

Üksikemaperekonnad, kelle noorim kodus elav poeg/tütar on vähemalt 25aastane

4.2.

Jaotused „Tuumperekonna tüüp“ on ette nähtud „tuumperekonna“ kogusumma ja vahesummade liigendamiseks.

Teema: Tuumperekonna suurus

Mõiste „tuumperekond“ määratlus, mis on esitatud teema „Seisund perekonnas“ all, kehtib ka teema „Tuumperekonna suurus“ puhul.

| Tuumperekonna suurus | SFN. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | 2 inimest | 1. |
| 2. | 3–5 inimest | 2. |
| | 2.1. | 3 inimest | 2.1. |
| | 2.2. | 4 inimest | 2.2. |
| | 2.3. | 5 inimest | 2.3. |
| 3. | vähemalt 6 inimest | 3. |
| | 3.1. | 6–10 inimest | 3.1. |
| | 3.2. | vähemalt 11 inimest | 3.2. |

Tuumperekonna suurus

SFN.

0.

Kokku

0.

1.

2 inimest

1.

2.

3–5 inimest

2.

2.1.

3 inimest

2.1.

2.2.

4 inimest

2.2.

2.3.

5 inimest

2.3.

3.

vähemalt 6 inimest

3.

3.1.

6–10 inimest

3.1.

3.2.

vähemalt 11 inimest

3.2.

„Tuumperekonna suurust“ käsitlevad jaotused on ette nähtud „tuumperekonna“ kogusumma ja vahesummade liigendamiseks.

Teema: Seisund leibkonnas

Liikmesriigid kohaldavad tavaleibkondade kindlaksmääramiseks „majapidamisüksuse“ mõistet, või kui see ei ole võimalik, siis „aadressipõhise leibkonna“ mõistet.

1.   Majapidamisüksuse mõiste

Majapidamisüksuse mõiste kohaselt on tavaleibkond kas

| a) | üheliikmeline leibkond, st isik, kes elab üksinda eraldi elamuüksuses või elab üürilisena mõne elamuüksuse eraldi ruumis (või ruumides) ja ei ole ühinenud ühegi teise elanikuga selles elamuüksuses, et kuuluda allpool määratletud mitmeliikmelisse leibkonda; või |
| --- | --- |

a)

üheliikmeline leibkond, st isik, kes elab üksinda eraldi elamuüksuses või elab üürilisena mõne elamuüksuse eraldi ruumis (või ruumides) ja ei ole ühinenud ühegi teise elanikuga selles elamuüksuses, et kuuluda allpool määratletud mitmeliikmelisse leibkonda; või

| b) | mitmeliikmeline leibkond, st kaks või enam inimest, kes elavad üheskoos terves elamuüksuses või selle ühes osas ning varustavad endid toidu ja vajaduse korral muu eluks vajalikuga. Selle rühma liikmed võivad väiksemal või suuremal määral oma sissetulekuid ühiselt kasutada. |
| --- | --- |

b)

mitmeliikmeline leibkond, st kaks või enam inimest, kes elavad üheskoos terves elamuüksuses või selle ühes osas ning varustavad endid toidu ja vajaduse korral muu eluks vajalikuga. Selle rühma liikmed võivad väiksemal või suuremal määral oma sissetulekuid ühiselt kasutada.

2.   Aadressipõhise leibkonna mõiste

Aadressipõhise leibkonna mõiste kohaselt on kõik ühes elamuüksuses elavad isikud sama leibkonna liikmed, nii et iga asustatud elamuüksuse kohta on üks leibkond. Seega on aadressipõhise leibkonna mõiste puhul asustatud elamuüksuste arv ja neis elavate leibkondade arv teineteisega võrdsed ning elamuüksuste ja leibkondade asupaik on identsed.

Kategooria „Tavaleibkonnas elavad isikud“ hõlmab „Tuumperekonda kuuluvaid isikuid“ (HST.M. ja HST.H.1.1.) ja „Isikuid, kes ei kuulu tuumperekonda“ (HST.M. ja HST.H.1.2.). Kategooria „Tuumperekonda kuuluvad isikud“ hõlmab kõiki isikuid, kes kuuluvad tavaleibkonda, mis koosneb tuumperekonnast, mille liikmed nad on. „Isikud, kes ei kuulu tuumperekonda“ hõlmab kõiki isikuid, kes kuuluvad mittepereleibkonda või kuuluvad pereleibkonda, olemata seejuures selle leibkonna tuumperekonna liikmed.

Mittepereleibkond võib olla üheliikmeline leibkond (isik „Elab üksinda“ (HST.H.1.2.1.)) või mitmeliikmeline leibkond, milles ei ole tuumperekonda. Kategooria „Ei ela üksinda“ (HST.H.1.2.2.) hõlmab isikuid, kes elavad kas mitmeliikmelises leibkonnas, milles ei ole tuumperekonda, või pereleibkonnas, olemata selles leibkonnas ühegi tuumperekonna liige.

Asutusleibkond koosneb isikutest, kes saavad oma eluruumi ja ülalpidamise sellest asutusest. Asutuseks peetakse juriidilist isikut, mille otstarve on pakkuda pikaajalist eluaset ja teenuseid isikute rühmale. Asutusel on harilikult ühised ruumid ja sisseseaded, mida võivad kasutada kõik sealsed elanikud (vannitoad, puhketoad, toitlustusruumid, magamistoad jne).

„Kodutud“ (HST.M. 2.2. ja HST.H.2.2.) on isikud, kes elavad tänaval ja kellel ei ole peavarju, mida saaks liigitada eluruumiks (esmane kodutus), või isikud, kes vahetavad sageli ajutisi majutuskohti (teisene kodutus).

| Seisund leibkonnas | HST.L. | HST.M. | HST.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Tavaleibkonnas elavad isikud | 1. | 1. | 1. |
| | 1.1. | Tuumperekonda kuuluvad isikud | | 1.1. | 1.1. |
| | 1.2. | Isikud, kes ei kuulu tuumperekonda | | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | Üksinda elavad | | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | Ei ela üksinda | | | 1.2.2. |
| | 1.3. | Isikud, kes elavad tavaleibkonnas, kuid kategooria on täpsustamata | | 1.3. | 1.3. |
| 2. | Isikud, kes ei ela tavaleibkonnas | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | Asutusleibkonnas elavad isikud | | 2.1. | 2.1. |
| | 2.2. | Isikud, kes ei ela tavaleibkonnas (sh kodutud), kuid kategooria on täpsustamata | | 2.2. | 2.2. |

Seisund leibkonnas

HST.L.

HST.M.

HST.H.

0.

Kokku

0.

0.

0.

1.

Tavaleibkonnas elavad isikud

1.

1.

1.

1.1.

Tuumperekonda kuuluvad isikud

1.1.

1.1.

1.2.

Isikud, kes ei kuulu tuumperekonda

1.2.

1.2.

1.2.1.

Üksinda elavad

1.2.1.

1.2.2.

Ei ela üksinda

1.2.2.

1.3.

Isikud, kes elavad tavaleibkonnas, kuid kategooria on täpsustamata

1.3.

1.3.

2.

Isikud, kes ei ela tavaleibkonnas

2.

2.

2.

2.1.

Asutusleibkonnas elavad isikud

2.1.

2.1.

2.2.

Isikud, kes ei ela tavaleibkonnas (sh kodutud), kuid kategooria on täpsustamata

2.2.

2.2.

„Seisundit leibkonnas“ käsitlevad jaotused on ette nähtud kõikide isikutele viitavate kogusummade või vahesummade liigendamiseks.

Teema: Tavaleibkonna tüüp

Teema „Seisund leibkonnas“ all esitatud leibkonna mõistete spetsifikatsioonid kehtivad ka teema „Tavaleibkonna suurus“ suhtes.

„Paarleibkonnad“ on abielupaari, registreeritud kooselus elava paari või registreerimata kooselus elava paari leibkonnad.

| Tavaleibkonna tüüp | TPH.L. | TPH.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. | 0. |
| 1. | Mittepereleibkonnad | 1. | 1. |
| | 1.1. | Üheliikmelised leibkonnad | 1.1. | 1.1. |
| | 1.2. | Mitmeliikmelised leibkonnad | 1.2. | 1.2. |
| 2. | Ühepereleibkonnad | 2. | 2. |
| | 2.1. | Paarileibkonnad | | 2.1. |
| | | 2.1.1. | Paarid, kellel ei ole kodus elavaid lapsi | | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | Paarid, kellel on vähemalt üks alla 25aastane kodus elav laps | | 2.1.2. |
| | | 2.1.3. | Paarid, kelle noorim kodus elav poeg/tütar on vähemalt 25aastane | | 2.1.3. |
| | 2.2. | Üksikisaleibkonnad | | 2.2. |
| | | 2.2.1. | Üksikisaleibkonnad, kellel on vähemalt üks alla 25aastane kodus elav laps | | 2.2.1. |
| | | 2.2.2. | Üksikisaleibkonnad, kelle noorim kodus elav poeg/tütar on vähemalt 25aastane | | 2.2.2. |
| | 2.3. | Üksikemaleibkonnad | | 2.3. |
| | | 2.3.1. | Üksikemaleibkonnad, kellel on vähemalt üks alla 25aastane kodus elav laps | | 2.3.1. |
| | | 2.3.2. | Üksikemaleibkonnad, kelle noorim kodus elav poeg/tütar on vähemalt 25aastane | | 2.3.2. |
| 3. | Kahe- või mitmepereleibkonnad | 3. | 3. |

Tavaleibkonna tüüp

TPH.L.

TPH.H.

0.

Kokku

0.

0.

1.

Mittepereleibkonnad

1.

1.

1.1.

Üheliikmelised leibkonnad

1.1.

1.1.

1.2.

Mitmeliikmelised leibkonnad

1.2.

1.2.

2.

Ühepereleibkonnad

2.

2.

2.1.

Paarileibkonnad

2.1.

2.1.1.

Paarid, kellel ei ole kodus elavaid lapsi

2.1.1.

2.1.2.

Paarid, kellel on vähemalt üks alla 25aastane kodus elav laps

2.1.2.

2.1.3.

Paarid, kelle noorim kodus elav poeg/tütar on vähemalt 25aastane

2.1.3.

2.2.

Üksikisaleibkonnad

2.2.

2.2.1.

Üksikisaleibkonnad, kellel on vähemalt üks alla 25aastane kodus elav laps

2.2.1.

2.2.2.

Üksikisaleibkonnad, kelle noorim kodus elav poeg/tütar on vähemalt 25aastane

2.2.2.

2.3.

Üksikemaleibkonnad

2.3.

2.3.1.

Üksikemaleibkonnad, kellel on vähemalt üks alla 25aastane kodus elav laps

2.3.1.

2.3.2.

Üksikemaleibkonnad, kelle noorim kodus elav poeg/tütar on vähemalt 25aastane

2.3.2.

3.

Kahe- või mitmepereleibkonnad

3.

3.

Jaotused „Tavaleibkonna tüüp“ on ette nähtud „tavaleibkondade“ kogusumma ja vahesummade liigendamiseks.

Teema: Tavaleibkonna suurus

Teema „Seisund leibkonnas“ all esitatud leibkonna mõistete spetsifikatsioonid kehtivad ka teema „Tavaleibkonna suurus“ suhtes.

| Tavaleibkonna suurus | SPH. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | 1 inimene | 1. |
| 2. | 2 inimest | 2. |
| 3. | 3–5 inimest | 3. |
| | 3.1. | 3 inimest | 3.1. |
| | 3.2. | 4 inimest | 3.2. |
| | 3.3. | 5 inimest | 3.3. |
| 4. | 6–10 inimest | 4. |
| 5. | vähemalt 11 inimest | 5. |

Tavaleibkonna suurus

SPH.

0.

Kokku

0.

1.

1 inimene

1.

2.

2 inimest

2.

3.

3–5 inimest

3.

3.1.

3 inimest

3.1.

3.2.

4 inimest

3.2.

3.3.

5 inimest

3.3.

4.

6–10 inimest

4.

5.

vähemalt 11 inimest

5.

Jaotused „Tavaleibkonna suurus“ on ette nähtud „tavaleibkondade“ kogusumma ja vahesummade liigendamiseks.

Teema: Elamistingimused

Teema „Elamistingimused“ hõlmab kogu elanikkonda ja osutab selle elamu tüübile, milles isik loenduse ajal alaliselt elab. See hõlmab kõiki isikuid, kes on loenduse ajal eri tüüpi eluruumide alalised elanikud või kellel puudub alaline elukoht ja kes elavad ajutiselt teatavat tüüpi eluruumides või kes on peavarjuta, ööbivad tänaval või kodutute varjupaigas.

Elanikud on isikud, kelle alaline elukoht on loetletud asjaomases kategoorias.

„Tavaeluruumid“ on oma ehituselt eraldatud ja iseseisvad ruumid kindlas asukohas, mis on ette nähtud inimestele alaliseks elamiseks ning on vaatluskuupäeva seisuga

| a) | kasutusel alalise elukohana või |
| --- | --- |

a)

kasutusel alalise elukohana või

| b) | vabad või |
| --- | --- |

b)

vabad või

| c) | ette nähtud hooajaliseks või teiseseks kasutuseks. |
| --- | --- |

c)

ette nähtud hooajaliseks või teiseseks kasutuseks.

„Eraldatud“ tähendab ümbritsevate seinte ja katuse või lae olemasolu, nii et vähemalt üks isik saab sinna eralduda. „Iseseisev“ tähendab otsest juurdepääsu tänavalt, trepikojast, koridorist, käigust või krundilt.

„Muud elamuüksused“ on hütid, majakesed, onnid, osmikud, haagissuvilad, paatmajad, küünid, veskid, koopad või muud varjualused, mida kasutatakse loenduse ajal elamiseks, olenemata sellest, kas need on selleks ette nähtud või mitte.

„Ühiseluruumid“ on ruumid, mis on elupaigana ette nähtud suurele inimrühmale või mitmele leibkonnale ning mida vähemalt üks isik kasutab loenduse ajal alalise elukohana.

„Asustatud tavaeluruumid“, muud elamuüksused ja ühiseluruumid moodustavad üheskoos „eluruumid“. Iga „eluruum“ peab elama vähemalt ühe isiku alaliseks elukohaks.

Asustatud tavaeluruumid ja muud elamuüksused moodustavad üheskoos „elamuüksused“

Kodutud (isikud, kes ei ela alaliselt üheski eluruumikategoorias) on isikud, kes elavad tänaval ja kellel ei ole peavarju, mida saaks liigitada eluruumiks (esmane kodutus), või isikud, kes vahetavad sageli ajutisi majutuskohti (teisene kodutus).

| Elamistingimused | HAR. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | Tavaeluruumide või ühiseluruumi elanikud | 1. |
| | 1.1. | Tavaeluruumide elanikud | 1.1. |
| | 1.2. | Ühiseluruumi elanikud | 1.2. |
| 2. | Muu elamuüksuse elanikud ja kodutud | 2. |
| 3. | Täpsustamata | 3. |

Elamistingimused

HAR.

0.

Kokku

0.

1.

Tavaeluruumide või ühiseluruumi elanikud

1.

1.1.

Tavaeluruumide elanikud

1.1.

1.2.

Ühiseluruumi elanikud

1.2.

2.

Muu elamuüksuse elanikud ja kodutud

2.

3.

Täpsustamata

3.

„Elamistingimuste“ jaotused on ette nähtud kõikide isikutele viitavate kogusummade või vahesummade liigendamiseks.

Teema: Eluruumi kasutamise alus

Teema „Eluruumi kasutamise alus“ viitab korraldusele, mille alusel tavaleibkond elab kas terves elamuüksuses või selle osas.

Leibkonnad, kes maksavad parajasti tagasi hüpoteeklaenu oma elamuüksuse eest, milles nad elavad, või kes ostavad oma elamuüksuse teatava aja vältel muu rahastamiskorra alusel, liigitatakse kategooriasse „Leibkonnad, mille vähemalt üks liige on elamuüksuse või selle osa omanik“ (TSH.1.).

Leibkonnad, mille vähemalt üks liige on elamuüksuse omanik ja vähemalt üks liige on kogu elamuüksuse või selle osa üürnik, liigitatakse kategooriasse „Leibkonnad, mille vähemalt üks liige on elamuüksuse või selle osa omanik“ (TSH.1.).

| Eluruumi kasutamise alus | TSH. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | Leibkonnad, mille vähemalt üks liige on elamuüksuse või selle osa omanik | 1. |
| 2. | Leibkonnad, mille vähemalt üks liige on elamuüksuse või selle osa üürnik (ja ükski muu liige ei ole selle omanik) | 2. |
| 3. | Leibkonnad, kes elavad terves elamuüksuses või selle osas mõne muu valdusvormi alusel | 3. |
| 4. | Täpsustamata | 4. |

Eluruumi kasutamise alus

TSH.

0.

Kokku

0.

1.

Leibkonnad, mille vähemalt üks liige on elamuüksuse või selle osa omanik

1.

2.

Leibkonnad, mille vähemalt üks liige on elamuüksuse või selle osa üürnik (ja ükski muu liige ei ole selle omanik)

2.

3.

Leibkonnad, kes elavad terves elamuüksuses või selle osas mõne muu valdusvormi alusel

3.

4.

Täpsustamata

4.

Jaotused „Eluruumi kasutamise alus“ on ette nähtud „tavaleibkonna“ kogusumma ja vahesummade liigendamiseks.

Teema: Eluruumi tüüp

Eluruum on eluase, mis on ühe või enama inimese alaline elukoht. Mõisted „tavaeluruumid“, „muud elamuüksused“ ja „ühiseluruumid“ on määratletud teema „Elamistingimused“ all.

| Eluruumi tüüp | TLQ. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | Asustatud tavaeluruumid | 1. |
| 2. | Muud elamuüksused | 2. |
| 3. | Ühiseluruumid | 3. |
| 4. | Täpsustamata | 4. |

Eluruumi tüüp

TLQ.

0.

Kokku

0.

1.

Asustatud tavaeluruumid

1.

2.

Muud elamuüksused

2.

3.

Ühiseluruumid

3.

4.

Täpsustamata

4.

„Eluruumi tüübi“ jaotused on ette nähtud „eluruumide“ kogusumma ja vahesummade liigendamiseks.

Teema: Tavaeluruumide asustatus

„Asustatud tavaeluruumid“ on tavaeluruumid, milles elab loenduse ajal alaliselt vähemalt üks isik. „Asustamata tavaeluruumid“ on tavaeluruumid, milles loenduse ajal keegi alaliselt ei ela.

Eluruumid, mis on ette nähtud hooajaliseks või teiseseks kasutuseks, vabad eluruumid ja tavaeluruumid, kus elavad inimesed, keda loendusel ei arvestata, liigitatakse kategooriasse „Asustamata tavaeluruumid“ (OCS.2.).

| Tavaeluruumide asustatus | OCS. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | Asustatud tavaeluruumid | 1. |
| 2. | Asustamata tavaeluruumid | 2. |
| 3. | Täpsustamata | 3. |

Tavaeluruumide asustatus

OCS.

0.

Kokku

0.

1.

Asustatud tavaeluruumid

1.

2.

Asustamata tavaeluruumid

2.

3.

Täpsustamata

3.

„Tavaeluruumide asustatuse“ jaotused on ette nähtud „tavaeluruumide“ kogusumma ja vahesummade liigendamiseks.

Teema: Omandisuhe (valdussuhte tüüp, mille alusel eluruumid on asustatud)

Teema „Omandisuhe“ osutab omatavatele eluruumidele ja mitte maale, millel eluruumid paiknevad. See näitab valdussuhte tüüpi, mille alusel eluruumid on asustatud.

„Omaniku kasutuses olevad eluruumid“ on need, mille vähemalt üks elanik on kogu eluruumi või selle osa omanik.

„Üüritud eluruumide“ puhul maksab vähemalt üks elanik eluruumides elamise eest üüri ja ükski elanik ei ole kogu eluruumi või selle osa omanik.

Asustamata tavaeluruumid liigitatakse kategooriasse „Ei kohaldata“ (OWS.5.).

| Omandisuhe | OWS. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | Omaniku kasutuses olevad eluruumid | 1. |
| 2. | Üüritud eluruumid | 2. |
| 3. | Eluruumid, mis on muud liiki omandis | 3. |
| 4. | Täpsustamata | 4. |
| 5. | Ei kohaldata | 5. |

Omandisuhe

OWS.

0.

Kokku

0.

1.

Omaniku kasutuses olevad eluruumid

1.

2.

Üüritud eluruumid

2.

3.

Eluruumid, mis on muud liiki omandis

3.

4.

Täpsustamata

4.

5.

Ei kohaldata

5.

Jaotus „Omandisuhe“ on ette nähtud „tavaeluruumide“ kogusumma ja vahesummade liigendamiseks.

Teema: Eluruumi elanike arv

Elamuüksuse elanike arv on nende inimeste arv, kelle alaline elukoht on elamuüksuses.

| Eluruumi elanike arv | NOC. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | 1 inimene | 1. |
| 2. | 2 inimest | 2. |
| 3. | 3–5 inimest | 3. |
| | 3.1. | 3 inimest | 3.1. |
| | 3.2. | 4 inimest | 3.2. |
| | 3.3. | 5 inimest | 3.3. |
| 4. | vähemalt 6 inimest | 4. |
| | 4.1. | 6–10 inimest | 4.1. |
| | | 4.1.1. | 6 inimest | 4.1.1. |
| | | 4.1.2. | 7 inimest | 4.1.2. |
| | | 4.1.3. | 8 inimest | 4.1.3. |
| | | 4.1.4. | 9 inimest | 4.1.4. |
| | | 4.1.5. | 10 inimest | 4.1.5. |
| | 4.2. | vähemalt 11 inimest | 4.2. |

Eluruumi elanike arv

NOC.

0.

Kokku

0.

1.

1 inimene

1.

2.

2 inimest

2.

3.

3–5 inimest

3.

3.1.

3 inimest

3.1.

3.2.

4 inimest

3.2.

3.3.

5 inimest

3.3.

4.

vähemalt 6 inimest

4.

4.1.

6–10 inimest

4.1.

4.1.1.

6 inimest

4.1.1.

4.1.2.

7 inimest

4.1.2.

4.1.3.

8 inimest

4.1.3.

4.1.4.

9 inimest

4.1.4.

4.1.5.

10 inimest

4.1.5.

4.2.

vähemalt 11 inimest

4.2.

Jaotused „Eluruumi elanike arv“ on ette nähtud „asustatud tavaeluruumide“ kogusumma ja vahesummade liigendamiseks.

Teema: Elamuüksuse kasulik põrandapind ja/või tubade arv

Kasulik põrandapind on määratluse kohaselt:

| — | seespool välisseinu mõõdetud põrandapind, millest on välja jäetud elamiseks kõlbmatud keldrid ja pööningud ning mitme eluruumiga hoonetes kõik ühiskasutatavad ruumid; või |
| --- | --- |

—

seespool välisseinu mõõdetud põrandapind, millest on välja jäetud elamiseks kõlbmatud keldrid ja pööningud ning mitme eluruumiga hoonetes kõik ühiskasutatavad ruumid; või

| — | „toa“ mõiste alla kuuluvate ruumide kogupõrandapind. |
| --- | --- |

—

„toa“ mõiste alla kuuluvate ruumide kogupõrandapind.

„Tuba“ on elamuüksuses ruum, mida ümbritsevad põrandast laeni ulatuvad seinad ja mis on piisavalt suur (vähemalt neli ruutmeetrit), et mahutada täiskasvanule ettenähtud voodit, ja mis on lae põhipiirkonnas vähemalt kahe meetri kõrgune.

Liikmesriigid esitavad andmed „kasuliku põrandapinna“ kohta, või kui see ei ole võimalik, siis „tubade arvu“ kohta.

| Kasulik põrandapind | UFS. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | Alla 30 ruutmeetri | 1. |
| 2. | 30 kuni alla 40 ruutmeetri | 2. |
| 3. | 40 kuni alla 50 ruutmeetri | 3. |
| 4. | 50 kuni alla 60 ruutmeetri | 4. |
| 5. | 60 kuni alla 80 ruutmeetri | 5. |
| 6. | 80 kuni alla 100 ruutmeetri | 6. |
| 7. | 100 kuni alla 120 ruutmeetri | 7. |
| 8. | 120 kuni alla 150 ruutmeetri | 8. |
| 9. | vähemalt 150 ruutmeetrit | 9. |
| 10. | Täpsustamata | 10. |

Kasulik põrandapind

UFS.

0.

Kokku

0.

1.

Alla 30 ruutmeetri

1.

2.

30 kuni alla 40 ruutmeetri

2.

3.

40 kuni alla 50 ruutmeetri

3.

4.

50 kuni alla 60 ruutmeetri

4.

5.

60 kuni alla 80 ruutmeetri

5.

6.

80 kuni alla 100 ruutmeetri

6.

7.

100 kuni alla 120 ruutmeetri

7.

8.

120 kuni alla 150 ruutmeetri

8.

9.

vähemalt 150 ruutmeetrit

9.

10.

Täpsustamata

10.

Jaotus „Kasulik põrandapind“ on ette nähtud „tavaeluruumide“ kogusumma ja vahesummade liigendamiseks.

| Tubade arv | NOR. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | 1 tuba | 1. |
| 2. | 2 tuba | 2. |
| 3. | 3 tuba | 3. |
| 4. | 4 tuba | 4. |
| 5. | 5 tuba | 5. |
| 6. | 6 tuba | 6. |
| 7. | 7 tuba | 7. |
| 8. | 8 tuba | 8. |
| 9. | vähemalt 9 tuba | 9. |
| 10. | Täpsustamata | 10. |

Tubade arv

NOR.

0.

Kokku

0.

1.

1 tuba

1.

2.

2 tuba

2.

3.

3 tuba

3.

4.

4 tuba

4.

5.

5 tuba

5.

6.

6 tuba

6.

7.

7 tuba

7.

8.

8 tuba

8.

9.

vähemalt 9 tuba

9.

10.

Täpsustamata

10.

Jaotus „Tubade arv“ on ette nähtud „tavaeluruumide“ kogusumma ja vahesummade liigendamiseks.

Teema: Eluruumi asustustihedus

Teema „Eluruumi asustustihedus“ on ruutmeetrites mõõdetud kasuliku põrandapinna või tubade arvu suhe elanike arvu, mis on esitatud teema „Eluruumi elanike arv“ all. Liikmesriigid esitavad andmed eluruumi asustustiheduse kohta, mis on mõõdetud „kasuliku põrandapinna“, või kui see ei ole võimalik, siis „tubade arvu“ põhjal.

| Eluruumi asustustihedus (pind) | DFS. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | Vähem kui 10 ruutmeetrit elaniku kohta | 1. |
| 2. | 10 kuni vähem kui 15 ruutmeetrit elaniku kohta | 2. |
| 3. | 15 kuni vähem kui 20 ruutmeetrit elaniku kohta | 3. |
| 4. | 20 kuni vähem kui 30 ruutmeetrit elaniku kohta | 4. |
| 5. | 30 kuni vähem kui 40 ruutmeetrit elaniku kohta | 5. |
| 6. | 40 kuni vähem kui 60 ruutmeetrit elaniku kohta | 6. |
| 7. | 60 kuni vähem kui 80 ruutmeetrit elaniku kohta | 7. |
| 8. | vähemalt 80 ruutmeetrit elaniku kohta | 8. |
| 9. | Täpsustamata | 9. |

Eluruumi asustustihedus (pind)

DFS.

0.

Kokku

0.

1.

Vähem kui 10 ruutmeetrit elaniku kohta

1.

2.

10 kuni vähem kui 15 ruutmeetrit elaniku kohta

2.

3.

15 kuni vähem kui 20 ruutmeetrit elaniku kohta

3.

4.

20 kuni vähem kui 30 ruutmeetrit elaniku kohta

4.

5.

30 kuni vähem kui 40 ruutmeetrit elaniku kohta

5.

6.

40 kuni vähem kui 60 ruutmeetrit elaniku kohta

6.

7.

60 kuni vähem kui 80 ruutmeetrit elaniku kohta

7.

8.

vähemalt 80 ruutmeetrit elaniku kohta

8.

9.

Täpsustamata

9.

Jaotus „Eluruumi asustustihedus (pind)“ on ette nähtud „asustatud tavaeluruumide“ kogusumma ja vahesummade liigendamiseks.

| Eluruumi asustustihedus (tubade arv) | DRM. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | Vähem kui 0,5 tuba elaniku kohta | 1. |
| 2. | 0,5 kuni vähem kui 1,0 tuba elaniku kohta | 2. |
| 3. | 1,0 kuni vähem kui 1,25 tuba elaniku kohta | 3. |
| 4. | 1,25 kuni vähem kui 1,5 tuba elaniku kohta | 4. |
| 5. | 1,5 kuni vähem kui 2,0 tuba elaniku kohta | 5. |
| 6. | 2,0 kuni vähem kui 2,5 tuba elaniku kohta | 6. |
| 7. | 2,5 kuni vähem kui 3,0 tuba elaniku kohta | 7. |
| 8. | vähemalt 3,0 tuba elaniku kohta | 8. |
| 9. | Täpsustamata | 9. |

Eluruumi asustustihedus (tubade arv)

DRM.

0.

Kokku

0.

1.

Vähem kui 0,5 tuba elaniku kohta

1.

2.

0,5 kuni vähem kui 1,0 tuba elaniku kohta

2.

3.

1,0 kuni vähem kui 1,25 tuba elaniku kohta

3.

4.

1,25 kuni vähem kui 1,5 tuba elaniku kohta

4.

5.

1,5 kuni vähem kui 2,0 tuba elaniku kohta

5.

6.

2,0 kuni vähem kui 2,5 tuba elaniku kohta

6.

7.

2,5 kuni vähem kui 3,0 tuba elaniku kohta

7.

8.

vähemalt 3,0 tuba elaniku kohta

8.

9.

Täpsustamata

9.

Jaotus „Eluruumi asustustihedus (tubade arv)“ on ette nähtud „asustatud tavaeluruumide“ kogusumma ja vahesummade liigendamiseks.

Teema: Veevarustussüsteem

Tunnistatakse, et mõnede liikmesriikide puhul, kus see on varasemate loenduste, haldusandmeallikate või valikuuringute andmete põhjal kinnitust leidnud, võib eeldada, et praktiliselt kõik tavaeluruumid vastavad näitajale „Tavaeluruumis on kraanivesi“. Seega võib nendes liikmesriikides kõikide tavaeluruumide puhul kasutada koodi WSS.1 „Tavaeluruumis on kraanivesi“. Kui liikmesriigid seda võimalust kasutavad, peavad nad seda eeldust tõendama ja metaandmetes selgitama.

| Veevarustussüsteem | WSS. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | Tavaeluruumis on kraanivesi | 1. |
| 2. | Tavaeluruumis ei ole kraanivett | 2. |
| 3. | Täpsustamata | 3. |

Veevarustussüsteem

WSS.

0.

Kokku

0.

1.

Tavaeluruumis on kraanivesi

1.

2.

Tavaeluruumis ei ole kraanivett

2.

3.

Täpsustamata

3.

Jaotus „Veevarustussüsteem“ on ette nähtud „tavaeluruumide“ kogusumma ja vahesummade liigendamiseks.

Teema: Tualettruum

Tunnistatakse, et mõnede liikmesriikide puhul, kus see on varasemate loenduste, haldusandmeallikate või valikuuringute andmete põhjal kinnitust leidnud, võib eeldada, et praktiliselt kõikides tavaeluruumides „on tualettruum“. Seega võib nendes liikmesriikides kõikide tavaeluruumide puhul kasutada koodi TOI.1 „Tavaeluruumis on veeklosett“. Kui liikmesriigid seda võimalust kasutavad, peavad nad seda eeldust tõendama ja metaandmetes selgitama.

| Tualettruum | TOI. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | Tavaeluruumis on veeklosett | 1. |
| 2. | Tavaeluruumis ei ole veeklosetti | 2. |
| 3. | Täpsustamata | 3. |

Tualettruum

TOI.

0.

Kokku

0.

1.

Tavaeluruumis on veeklosett

1.

2.

Tavaeluruumis ei ole veeklosetti

2.

3.

Täpsustamata

3.

Jaotus „Tualettruum“ on ette nähtud „tavaeluruumide“ kogusumma ja vahesummade liigendamiseks.

Teema: Pesemisvõimalus

Pesemisvõimalus tähendab mis tahes ruumi või seadet, mis on ette nähtud terve keha pesemiseks; see hõlmab ka dušši.

Tunnistatakse, et mõnede liikmesriikide puhul, kus see on varasemate loenduste, haldusandmeallikate või valikuuringute andmete põhjal kinnitust leidnud, võib eeldada, et praktiliselt kõikides tavaeluruumides „on pesemisvõimalus“. Seega võib nendes liikmesriikides kõikide tavaeluruumide puhul kasutada koodi BAT.1 „Tavaeluruumis on sisseehitatud vann või dušš“. Kui liikmesriigid seda võimalust kasutavad, peavad nad seda eeldust tõendama ja metaandmetes selgitama.

| Pesemisvõimalus | BAT. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | Tavaeluruumis on sisseehitatud vann või dušš | 1. |
| 2. | Tavaeluruumis ei ole sisseehitatud vanni ega dušši | 2. |
| 3. | Täpsustamata | 3. |

Pesemisvõimalus

BAT.

0.

Kokku

0.

1.

Tavaeluruumis on sisseehitatud vann või dušš

1.

2.

Tavaeluruumis ei ole sisseehitatud vanni ega dušši

2.

3.

Täpsustamata

3.

Jaotus „Pesemisvõimalus“ on ette nähtud „tavaeluruumide“ kogusumma ja vahesummade liigendamiseks.

Teema: Kütte tüüp

Tavaeluruum on keskküttega, kui kütmine toimub ühise küttekeskuse või hoonesse või tavaeluruumi paigaldatud kütteseadme kaudu, olenemata energiaallikast.

Tunnistatakse, et mõnede liikmesriikide puhul, kus see on varasemate loenduste, haldusandmeallikate või valikuuringute andmete põhjal kinnitust leidnud, võib eeldada, et praktiliselt kõikides tavaeluruumides „on keskküte“. Seega võib nendes liikmesriikides kõikide tavaeluruumide puhul kasutada koodi TOH.1 „Keskküte“. Kui liikmesriigid seda võimalust kasutavad, peavad nad seda eeldust tõendama ja metaandmetes selgitama.

| Kütte tüüp | TOH. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | Keskküte | 1. |
| 2. | Keskküte puudub | 2. |
| 3. | Täpsustamata | 3. |

Kütte tüüp

TOH.

0.

Kokku

0.

1.

Keskküte

1.

2.

Keskküte puudub

2.

3.

Täpsustamata

3.

Jaotus „Kütte tüüp“ on ette nähtud „tavaeluruumide“ kogusumma ja vahesummade liigendamiseks.

Teema: Eluruumid hoone tüübi järgi

Teema „Eluruumid hoone tüübi järgi“ osutab eluruumide arvule hoones, milles eluruumid paiknevad.

Hoonet peetakse mitteeluhooneks, kui see on ette nähtud kasutamiseks peamiselt mitteeluruumidena (ärihoone, kontorihoone, tehas), kuid seal leiduvad väga vähesed eluruumid, mis on ette nähtud nt hoone komandandi või töötajate jaoks.

| Eluruumid hoone tüübi järgi | TOB. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | Tavaeluruumid elamutes | 1. |
| | 1.1. | Tavaeluruumid ühekorterilistes elamutes | 1.1. |
| | 1.2. | Tavaeluruumid kahekorterilistes elamutes | 1.2. |
| | 1.3. | Tavaeluruumid vähemalt kolmekorterilistes elamutes | 1.3. |
| 2. | Tavaeluruumid mitteeluhoonetes | 2. |
| 3. | Täpsustamata | 3. |

Eluruumid hoone tüübi järgi

TOB.

0.

Kokku

0.

1.

Tavaeluruumid elamutes

1.

1.1.

Tavaeluruumid ühekorterilistes elamutes

1.1.

1.2.

Tavaeluruumid kahekorterilistes elamutes

1.2.

1.3.

Tavaeluruumid vähemalt kolmekorterilistes elamutes

1.3.

2.

Tavaeluruumid mitteeluhoonetes

2.

3.

Täpsustamata

3.

Jaotus „Eluruumid hoone tüübi järgi“ on ette nähtud „tavaeluruumide“ kogusumma ja vahesummade liigendamiseks.

Teema: Eluruumid ehitusaja järgi

Teema „Eluruumid ehitusaja järgi“ osutab selle hoone valmimisaastale, milles eluruumid asuvad.

| Eluruumid ehitusaja järgi | POC. |
| --- | --- |
| 0. | Kokku | 0. |
| 1. | Enne 1919. aastat | 1. |
| 2. | 1919–1945 | 2. |
| 3. | 1946–1960 | 3. |
| 4. | 1961–1980 | 4. |
| 5. | 1981–2000 | 5. |
| 6. | 2001–2010 | 6. |
| 7. | 2011–2015 | 7. |
| 8. | 2016 või hilisem | 8. |
| 9. | Täpsustamata | 9. |

Eluruumid ehitusaja järgi

POC.

0.

Kokku

0.

1.

Enne 1919. aastat

1.

2.

1919–1945

2.

3.

1946–1960

3.

4.

1961–1980

4.

5.

1981–2000

5.

6.

2001–2010

6.

7.

2011–2015

7.

8.

2016 või hilisem

8.

9.

Täpsustamata

9.

Jaotus „Eluruumid ehitusaja järgi“ on ette nähtud „tavaeluruumide“ kogusumma ja vahesummade liigendamiseks.

---

(1)  Koodid „x.“, „x.x.“ ja „x.x.x.“ sõltuvad NUTS klassifikatsioonist, kood „x.x.x.x.“ sõltub LAU klassifikatsioonist, mis kehtib liikmesriigi suhtes 1. jaanuaril 2021. Märge „N“ tähistab jaotust, mis osutab riiklikule tasandile.

(2)  Määruse (EÜ) nr 1059/2003 kohaselt tuleks kõigi liikmesriikide statistikate puhul, mis edastatakse komisjonile ja mis tuleb jaotada territoriaalüksuste järgi, kasutada NUTSi liigitust. Sellest tulenevalt tuleks võrreldava piirkondliku statistika koostamiseks esitada territoriaalüksuste andmed vastavalt NUTSile. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).

(3)  Koodid „1.x.“ ja „1.x.x.“ sõltuvad NUTS klassifikaatorist, mis kehtib liikmesriigi suhtes 1. jaanuaril 2021. Märge „N“ tähistab jaotust, mis osutab riiklikule tasandile.

(*1)  See nimetus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

(*2)  See nimetus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

---

| 23.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 78/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 78/59

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/544,

22. märts 2017,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. märts 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | EG | 288,4 |
| IL | 234,5 |
| MA | 112,2 |
| TR | 106,7 |
| ZZ | 185,5 |
| 0707 00 05 | EG | 241,9 |
| TR | 184,3 |
| ZZ | 213,1 |
| 0709 93 10 | MA | 47,3 |
| TR | 153,5 |
| ZZ | 100,4 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 46,2 |
| IL | 80,3 |
| MA | 49,4 |
| TN | 55,3 |
| TR | 70,9 |
| ZA | 92,1 |
| ZZ | 65,7 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| TR | 66,0 |
| ZZ | 55,7 |
| 0808 10 80 | CL | 122,2 |
| CN | 144,8 |
| ZA | 111,8 |
| ZZ | 126,3 |
| 0808 30 90 | AR | 119,4 |
| CL | 135,5 |
| CN | 77,9 |
| TR | 148,9 |
| ZA | 127,6 |
| ZZ | 121,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

EG

288,4

IL

234,5

MA

112,2

TR

106,7

ZZ

185,5

0707 00 05

EG

241,9

TR

184,3

ZZ

213,1

0709 93 10

MA

47,3

TR

153,5

ZZ

100,4

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

46,2

IL

80,3

MA

49,4

TN

55,3

TR

70,9

ZA

92,1

ZZ

65,7

0805 50 10

AR

45,3

TR

66,0

ZZ

55,7

0808 10 80

CL

122,2

CN

144,8

ZA

111,8

ZZ

126,3

0808 30 90

AR

119,4

CL

135,5

CN

77,9

TR

148,9

ZA

127,6

ZZ

121,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

| 23.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 78/61 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 78/61

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/545,

22. märts 2017,

millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside väljaandmise heakskiiduprotsent, millega lükatakse tagasi ekspordilitsentsitaotlused ja millega peatatakse ekspordilitsentsitaotluste esitamine kvoodivälise suhkru puhul

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artiklit 7e koostoimes artikli 9 lõikega 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 139 lõike 1 punktile d võib turustusaasta jooksul toodetud suhkrut, mis ületab kõnealuse määruse artiklis 136 osutatud kvooti, eksportida üksnes komisjoni poolt kindlaks määratava koguselise piirangu raames. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 139 lõike 1 punktile d võib turustusaasta jooksul toodetud suhkrut, mis ületab kõnealuse määruse artiklis 136 osutatud kvooti, eksportida üksnes komisjoni poolt kindlaks määratava koguselise piirangu raames.

| (2) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/1713 (3) on sätestatud eespool nimetatud piirangud. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/1713 (3) on sätestatud eespool nimetatud piirangud.

| (3) | Ekspordilitsentsitaotlustega hõlmatud suhkru kogused ületavad rakendusmääruses (EL) 2016/1713 kindlaks määratud koguselisi piiranguid. Seepärast tuleks ajavahemikuks 13.–17. märtsini 2017 taotletud koguste puhul sätestada heakskiiduprotsent. Seega tuleks vastavalt tagasi lükata kõik pärast 17. märtsi 2017 esitatud suhkru ekspordilitsentsitaotlused ja peatada nende toodete ekspordilitsentsitaotluste esitamine, |
| --- | --- |

(3)

Ekspordilitsentsitaotlustega hõlmatud suhkru kogused ületavad rakendusmääruses (EL) 2016/1713 kindlaks määratud koguselisi piiranguid. Seepärast tuleks ajavahemikuks 13.–17. märtsini 2017 taotletud koguste puhul sätestada heakskiiduprotsent. Seega tuleks vastavalt tagasi lükata kõik pärast 17. märtsi 2017 esitatud suhkru ekspordilitsentsitaotlused ja peatada nende toodete ekspordilitsentsitaotluste esitamine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kvoodivälise suhkru ekspordilitsentsid, mille taotlused esitati 13.–17. märtsini 2017, antakse taotletud koguste puhul välja ühtse heakskiiduprotsendi 66,806961 % alusel.

2.   20., 21., 22., 23. ja 24. märtsil 2017 esitatud kvoodivälise suhkru ekspordilitsentsitaotlused lükatakse tagasi.

3.   Kvoodivälise suhkru ekspordilitsentside taotluste esitamine peatatakse ajavahemikuks 27. märtsist 2017 kuni 30. septembrini 2017.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. märts 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  Komisjoni 20. septembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1713, millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2016/2017. turustusaasta lõpuni (ELT L 258, 24.9.2016, lk 8).

3

---

OTSUSED

| 23.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 78/63 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 78/63

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/546,

21. märts 2017,

millega nimetatakse ametisse Saksamaa Liitvabariigi esitatud Regioonide Komitee liige ja asendusliige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Saksamaa valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020.

| (2) | Seoses Helmuth MARKOVI ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht. |
| --- | --- |

(2)

Seoses Helmuth MARKOVI ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht.

| (3) | Seoses Anne QUARTI nimetamisega Regioonide Komitee liikmeks on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht, |
| --- | --- |

(3)

Seoses Anne QUARTI nimetamisega Regioonide Komitee liikmeks on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komiteesse nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2020 ametisse järgmised isikud:

| a) | liikmena:






  — | Anne QUART, Staatssekretärin für Europa und Verbraucherschutz, Ministerium der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg, |
| --- | --- | --- |

a)

liikmena:

—

Anne QUART, Staatssekretärin für Europa und Verbraucherschutz, Ministerium der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg,

ning

| b) | asendusliikmena:






  — | Stefan LUDWIG, Mitglied der Landesregierung Brandenburg, Minister der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg. |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmena:

—

Stefan LUDWIG, Mitglied der Landesregierung Brandenburg, Minister der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 21. märts 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SCICLUNA

---

(1)  Nõukogu 26. jaanuari 2015. aasta otsus (EL) 2015/116 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 20, 27.1.2015, lk 42).

1

(2)  Nõukogu 5. veebruari 2015. aasta otsus (EL) 2015/190 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 31, 7.2.2015, lk 25).

2

(3)  Nõukogu 23. juuni 2015. aasta otsus (EL) 2015/994, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 159, 25.6.2015, lk 70).

3

---

| 23.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 78/65 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 78/65

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/547,

21. märts 2017,

nõukogu direktiivi 2002/56/EÜ kohase ajutise katse korraldamise kohta seoses kartuli botaanilistest seemnetest saadud seemnekartuli mugulatega

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 1736 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/56/EÜ seemnekartuli turustamise kohta, (1) eriti selle artiklit 19,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kartuliaretuse uued arengusuunad peaksid võimaldama oluliselt vähendada aretusprogrammide kestust, suurendada geneetilist mitmekesisust ja edendada kombineeritud kasulike omadustega uute sortide aretamist. |
| --- | --- |

(1)

Kartuliaretuse uued arengusuunad peaksid võimaldama oluliselt vähendada aretusprogrammide kestust, suurendada geneetilist mitmekesisust ja edendada kombineeritud kasulike omadustega uute sortide aretamist.

| (2) | Praegu tunnustatud seemnekartuli tootmise tavad põhinevad kartulimugulate vegetatiivsel paljundamisel mitme põlvkonna jooksul. Põhjenduses 1 nimetatud arengusuundade raames tegeldakse aga ka kartuli paljundamisega seemnete (kartuli botaanilised seemned) abil. Kartuli botaaniliste seemnete abil paljundamisest lähtuvad tavad peaksid võimaldama oluliselt lühendada lõppkasutajate jaoks piisava hulga seemnekartuli tootmiseks vajalikku aega, vähendades samas haiguspuhangute riski. |
| --- | --- |

(2)

Praegu tunnustatud seemnekartuli tootmise tavad põhinevad kartulimugulate vegetatiivsel paljundamisel mitme põlvkonna jooksul. Põhjenduses 1 nimetatud arengusuundade raames tegeldakse aga ka kartuli paljundamisega seemnete (kartuli botaanilised seemned) abil. Kartuli botaaniliste seemnete abil paljundamisest lähtuvad tavad peaksid võimaldama oluliselt lühendada lõppkasutajate jaoks piisava hulga seemnekartuli tootmiseks vajalikku aega, vähendades samas haiguspuhangute riski.

| (3) | Kuna kartuli botaanilistest seemnetest saadud seemnemugulad ei vasta praegu nõudele, mille kohaselt need peavad olema toodetud kooskõlas direktiivi 2002/56/EÜ artikli 2 punkti b alapunkti i kohaste tunnustatud tavadega, on vaja koguda teavet selliste seemnemugulate tootmise ja turustamise kohta, et mõista, milliseid kvaliteedistandardeid ja kontrolle on nende kvaliteedi ja tervise tagamiseks vaja, ning kindlaks määrata, millisel etapil või millistel tingimustel võib need sertifitseerimiskavasse kaasata. Seepärast on asjakohane korraldada asjaomaste asutuste järelevalve all direktiivi 2002/56/EÜ kohane ajutine katse seoses kartuli botaanilistest seemnetest saadud seemnemugulatega. |
| --- | --- |

(3)

Kuna kartuli botaanilistest seemnetest saadud seemnemugulad ei vasta praegu nõudele, mille kohaselt need peavad olema toodetud kooskõlas direktiivi 2002/56/EÜ artikli 2 punkti b alapunkti i kohaste tunnustatud tavadega, on vaja koguda teavet selliste seemnemugulate tootmise ja turustamise kohta, et mõista, milliseid kvaliteedistandardeid ja kontrolle on nende kvaliteedi ja tervise tagamiseks vaja, ning kindlaks määrata, millisel etapil või millistel tingimustel võib need sertifitseerimiskavasse kaasata. Seepärast on asjakohane korraldada asjaomaste asutuste järelevalve all direktiivi 2002/56/EÜ kohane ajutine katse seoses kartuli botaanilistest seemnetest saadud seemnemugulatega.

| (4) | Asjaomaste seemnemugulate tervis, sordiehtsus ja kvaliteet sõltub kvaliteedi, sordiehtsuse ja tervise tagamisest tootmisprotsessi uuenduslikel alg- ja vaheetappidel. Seega tuleks koguda ja edastada teavet kartuli botaaniliste seemnete ja nendest kasvatatud seemikute tervise, sordiehtsuse ja kvaliteedi kohta, et tagada seemnemugulate vastavus eliitseemnekartulile või sertifitseeritud seemnekartulile esitatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Asjaomaste seemnemugulate tervis, sordiehtsus ja kvaliteet sõltub kvaliteedi, sordiehtsuse ja tervise tagamisest tootmisprotsessi uuenduslikel alg- ja vaheetappidel. Seega tuleks koguda ja edastada teavet kartuli botaaniliste seemnete ja nendest kasvatatud seemikute tervise, sordiehtsuse ja kvaliteedi kohta, et tagada seemnemugulate vastavus eliitseemnekartulile või sertifitseeritud seemnekartulile esitatavatele nõuetele.

| (5) | Siiani on väga vähe teada kartuli botaanilistest seemnetest saadud seemnemugulate tervise ning piisava sordiehtsuse ja -puhtuse säilitamisest tootmisprotsessi jooksul. Seepärast tuleks vastavat teavet koguda ja esitada. Mõne aasta pärast võib tekkida vajadus katseks kasutatud materjali sordiehtsuse ja -puhtuse kohta saadud teave läbi vaadata, et teha kindlaks kõik asjaolud, mis võivad kõnealuse materjali identifitseerimist ja kvaliteeti mõjutada. |
| --- | --- |

(5)

Siiani on väga vähe teada kartuli botaanilistest seemnetest saadud seemnemugulate tervise ning piisava sordiehtsuse ja -puhtuse säilitamisest tootmisprotsessi jooksul. Seepärast tuleks vastavat teavet koguda ja esitada. Mõne aasta pärast võib tekkida vajadus katseks kasutatud materjali sordiehtsuse ja -puhtuse kohta saadud teave läbi vaadata, et teha kindlaks kõik asjaolud, mis võivad kõnealuse materjali identifitseerimist ja kvaliteeti mõjutada.

| (6) | Katses osalevad liikmesriigid peaksid lubama turustada kartuli botaanilistest seemnetest saadud seemnemugulaid. Uuendusliku tootmisprotsessi tõttu tuleks tootjad vabastada teatavatest direktiivi 2002/56/EÜ kohastest nõuetest, mis on eelkõige seotud selliste mugulate minimaalse suurusega nende turustamisel, sordiomadustega, põlvkondade maksimaalse arvuga põllul ja väliste plekkide esinemisega. |
| --- | --- |

(6)

Katses osalevad liikmesriigid peaksid lubama turustada kartuli botaanilistest seemnetest saadud seemnemugulaid. Uuendusliku tootmisprotsessi tõttu tuleks tootjad vabastada teatavatest direktiivi 2002/56/EÜ kohastest nõuetest, mis on eelkõige seotud selliste mugulate minimaalse suurusega nende turustamisel, sordiomadustega, põlvkondade maksimaalse arvuga põllul ja väliste plekkide esinemisega.

| (7) | Lisaks direktiivis 2002/56/EÜ sätestatud üldistele tingimustele tuleks kartuli botaanilistest seemnetest saadud seemnemugulate turustamise suhtes sätestada eritingimused. Need tingimused peaksid tagama katse hindamiseks piisava teabe kogumise. Seepärast on vaja ette näha registreerimise, jälgitavuse, märgistamise, saagikuskontrolli ja aruandluse eeskirjad. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks direktiivis 2002/56/EÜ sätestatud üldistele tingimustele tuleks kartuli botaanilistest seemnetest saadud seemnemugulate turustamise suhtes sätestada eritingimused. Need tingimused peaksid tagama katse hindamiseks piisava teabe kogumise. Seepärast on vaja ette näha registreerimise, jälgitavuse, märgistamise, saagikuskontrolli ja aruandluse eeskirjad.

| (8) | Pidades silmas seda, et käesoleva otsusega ette nähtud meetme puhul on tegemist katsega, peaks sertifitseeritava seemnekartuli kogus olema piiratud. |
| --- | --- |

(8)

Pidades silmas seda, et käesoleva otsusega ette nähtud meetme puhul on tegemist katsega, peaks sertifitseeritava seemnekartuli kogus olema piiratud.

| (9) | Võimaldamaks liikmesriikidel kontrollida, et maksimumkogust ei ole ületatud, peaksid tootjad, kes kavatsevad katse raames hakata seemnemugulaid tootma või seemikuid istutama, olema kohustatud teatama kogused, mida nad kavatsevad toota või istutada. |
| --- | --- |

(9)

Võimaldamaks liikmesriikidel kontrollida, et maksimumkogust ei ole ületatud, peaksid tootjad, kes kavatsevad katse raames hakata seemnemugulaid tootma või seemikuid istutama, olema kohustatud teatama kogused, mida nad kavatsevad toota või istutada.

| (10) | Katse käigust ülevaate saamiseks peaksid osalevad liikmesriigid igal aastal esitama komisjonile ja teistele liikmesriikidele aruande, milles on esitatud turustatud kogused. Katse lõpus peaksid nad esitama lõpparuande, mis sisaldab eelkõige põldude ja partiide kontrolli tulemusi ning teavet kartuli botaaniliste seemnete ja neist kasvatatud seemikute tervise, sordiehtsuse ja kvaliteedi kohta. |
| --- | --- |

(10)

Katse käigust ülevaate saamiseks peaksid osalevad liikmesriigid igal aastal esitama komisjonile ja teistele liikmesriikidele aruande, milles on esitatud turustatud kogused. Katse lõpus peaksid nad esitama lõpparuande, mis sisaldab eelkõige põldude ja partiide kontrolli tulemusi ning teavet kartuli botaaniliste seemnete ja neist kasvatatud seemikute tervise, sordiehtsuse ja kvaliteedi kohta.

| (11) | Selleks et tootjad ja tarnijad saaksid katse raames toota ja turustada piisavas koguses seemnemugulaid ning et pädevad asutused saaksid seda materjali kontrollida ja koguda lõpparuande koostamiseks piisavat ja võrreldavat teavet, peaks katse kestma seitse aastat, mis on direktiivi 2002/56/EÜ artikliga 19 ette nähtud maksimaalne katse kestus. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et tootjad ja tarnijad saaksid katse raames toota ja turustada piisavas koguses seemnemugulaid ning et pädevad asutused saaksid seda materjali kontrollida ja koguda lõpparuande koostamiseks piisavat ja võrreldavat teavet, peaks katse kestma seitse aastat, mis on direktiivi 2002/56/EÜ artikliga 19 ette nähtud maksimaalne katse kestus.

| (12) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

1.   Liidu tasandil korraldatakse ajutine katse eesmärgiga hinnata, kas kartuli botaanilistest seemnetest kasvatatud istikutest saadud seemnemugulate tootmine teatavatel tingimustel võib olla parem võimalus kui seemnekartulist tootmine ning kas seda võib seega käsitada sordi ja tervise säilitamiseks tunnustatud tavana, nagu on sätestatud direktiivi 2002/56/EÜ artikli 2 punkti b alapunktis i.

2.   Katse eesmärk on hinnata järgmisi elemente:

| a) | kas seemnemugulate tootmist vastavalt lõikele 1 võib käsitada tunnustatud tavana direktiivi 2002/56/EÜ artikli 2 punkti b alapunkti i tähenduses ja kas kartuli botaanilist seemet saab käsitada eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnena kõnealuse direktiivi artikli 2 punkti c alapunkti i tähenduses; |
| --- | --- |

a)

kas seemnemugulate tootmist vastavalt lõikele 1 võib käsitada tunnustatud tavana direktiivi 2002/56/EÜ artikli 2 punkti b alapunkti i tähenduses ja kas kartuli botaanilist seemet saab käsitada eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnena kõnealuse direktiivi artikli 2 punkti c alapunkti i tähenduses;

| b) | kas lõikes 1 osutatud seemnemugulad, mis on väiksemad kui direktiivi 2002/56/EÜ artikli 10 lõikes 1 sätestatud, on aktsepteeritavad; |
| --- | --- |

b)

kas lõikes 1 osutatud seemnemugulad, mis on väiksemad kui direktiivi 2002/56/EÜ artikli 10 lõikes 1 sätestatud, on aktsepteeritavad;

| c) | kas direktiivi 2002/56/EÜ I lisa punktis 7 sätestatud eliitseemnekartuli ja sertifitseeritud seemnekartuli põlvkondade arvu piirnormist erinev põlvkondade arv on aktsepteeritav; |
| --- | --- |

c)

kas direktiivi 2002/56/EÜ I lisa punktis 7 sätestatud eliitseemnekartuli ja sertifitseeritud seemnekartuli põlvkondade arvu piirnormist erinev põlvkondade arv on aktsepteeritav;

| d) | kas lõikes 1 osutatud seemnemugulad, mille väliste plekkide maksimaalne määr on suurem kui direktiivi 2002/56/EÜ II lisa punktis 3 sätestatud, on aktsepteeritavad; |
| --- | --- |

d)

kas lõikes 1 osutatud seemnemugulad, mille väliste plekkide maksimaalne määr on suurem kui direktiivi 2002/56/EÜ II lisa punktis 3 sätestatud, on aktsepteeritavad;

| e) | kas lõikes 1 osutatud seemnemugulad säilitavad pärast mitut vegetatiivse paljundamise tsüklit piisava sordiehtsuse ja -puhtuse ja kas selliste seemnemugulate puhul on aktsepteeritav eliitseemnekartuli suhtes direktiivi 2002/56/EÜ I lisa punkti 1 alapunktis b ja sertifitseeritud seemnekartuli suhtes kõnealuse lisa punkti 2 alapunktis b kehtestatud maksimummäärast erinev piirmäär; |
| --- | --- |

e)

kas lõikes 1 osutatud seemnemugulad säilitavad pärast mitut vegetatiivse paljundamise tsüklit piisava sordiehtsuse ja -puhtuse ja kas selliste seemnemugulate puhul on aktsepteeritav eliitseemnekartuli suhtes direktiivi 2002/56/EÜ I lisa punkti 1 alapunktis b ja sertifitseeritud seemnekartuli suhtes kõnealuse lisa punkti 2 alapunktis b kehtestatud maksimummäärast erinev piirmäär;

| f) | kas seemnete kaudu edasikanduvad haigused mõjutavad lõikes 1 osutatud seemnemugulate kvaliteeti ja kui, siis kas nende haigustega seoses tuleks sätestada erinõuded; |
| --- | --- |

f)

kas seemnete kaudu edasikanduvad haigused mõjutavad lõikes 1 osutatud seemnemugulate kvaliteeti ja kui, siis kas nende haigustega seoses tuleks sätestada erinõuded;

| g) | kas kartuli botaaniliste seemnete ja neist kasvatatud seemikute tootmise ajal on vaja kehtestada jälgitavuse, sordiehtsuse, kvaliteedi ja tervisega seotud erinõuded, et tagada lõikes 1 osutatud seemnemugulate kvaliteet, identifitseerimine ja tervis, ning |
| --- | --- |

g)

kas kartuli botaaniliste seemnete ja neist kasvatatud seemikute tootmise ajal on vaja kehtestada jälgitavuse, sordiehtsuse, kvaliteedi ja tervisega seotud erinõuded, et tagada lõikes 1 osutatud seemnemugulate kvaliteet, identifitseerimine ja tervis, ning

| h) | milline tootmisviis on liidus valitsevate põllumajandus- ja kliimatingimuste korral kõige sobivam kartuli botaanilistest seemnetest sertifitseeritud seemnekartuli tootmiseks. |
| --- | --- |

h)

milline tootmisviis on liidus valitsevate põllumajandus- ja kliimatingimuste korral kõige sobivam kartuli botaanilistest seemnetest sertifitseeritud seemnekartuli tootmiseks.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „kartuli botaanilised seemned“– liidus toodetud kartuliseemned botaanilises tähenduses;

„kartuli botaanilised seemned“

b)   „katseks kasutatavad seemikud“– liidus kartuli botaanilistest seemnetest kasvatatud istikud, mis on ette nähtud teiste kartulite tootmiseks;

„katseks kasutatavad seemikud“

c)   „katseks kasutatavad seemnemugulad“– liidus katseks kasutatavatest seemikutest kasvatatud seemnemugulad;

„katseks kasutatavad seemnemugulad“

d)   „katsematerjal“– kartuli botaanilised seemned, katseks kasutatud seemikud ja seemnemugulad.

„katsematerjal“

Artikkel 3

Liikmesriikide osalemine

1.   Katses võivad osaleda kõik liikmesriigid.

2.   Liikmesriik, kes otsustab katsest osa võtta (edaspidi „osalev liikmesriik“), teavitab oma osavõtust komisjoni ja teisi liikmesriike.

3.   Osalev liikmesriik võib osalemise igal ajal lõpetada, teavitades sellest vastavalt komisjoni ja teisi liikmesriike.

Artikkel 4

Ametlik sertifitseerimine ja erandid direktiivist 2002/56/EÜ

Osalevad liikmesriigid võivad kuni 31. detsembrini 2023 ning artikliga 5 ette nähtud koguselise piirangu ulatuses ametlikult sertifitseerida katseks kasutatavaid seemnemugulaid eliitseemnekartulina või sertifitseeritud seemnekartulina kooskõlas direktiivi 2002/56/EÜ asjakohaste sätetega, kui need seemnemugulad vastavad käesoleva otsuse artiklite 6 ja 7 nõuetele ning neid on aretanud, tootnud või säilitanud käesoleva otsuse artikli 8 kohaselt registreeritud isikud, eeldusel et kõnealused katseks kasutatavad seemnemugulad kuuluvad sorti, mis vastab ühele järgmistest tingimustest:

| a) | see on loetletud ühtses põllukultuuride sordilehes vastavalt nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ (2) artiklile 17; |
| --- | --- |

a)

see on loetletud ühtses põllukultuuride sordilehes vastavalt nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ (2) artiklile 17;

2

| b) | selle on heaks kiitnud teised liikmesriigid vastavalt direktiivi 2002/53/EÜ artiklile 3; |
| --- | --- |

b)

selle on heaks kiitnud teised liikmesriigid vastavalt direktiivi 2002/53/EÜ artiklile 3;

| c) | esitatud on kehtiv taotlus kõnealuse sordi heakskiitmiseks vastavalt direktiivi 2002/53/EÜ artiklile 3. |
| --- | --- |

c)

esitatud on kehtiv taotlus kõnealuse sordi heakskiitmiseks vastavalt direktiivi 2002/53/EÜ artiklile 3.

Esimese lõigu kohaldamisel käsitatakse katseks kasutatavaid seemnemugulaid sordi ja tervise säilitamiseks tunnustatud tava kohaselt kasvatatutena, nagu on osutatud direktiivi 2002/56/EÜ artikli 2 punkti b alapunktis i, ja eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnest kasvatatutena, nagu on osutatud kõnealuse direktiivi artikli 2 punkti c alapunktis i.

Direktiivi 2002/56/EÜ I lisa punkti 1 alapunkti b ja punkti 2 alapunkti b ning II lisa punkti 3 ei kohaldata.

Direktiivi 2002/56/EÜ artiklit 10 ei kohaldata katseks kasutatavatest seemikutest saadud mugulate suhtes.

Artikkel 5

Koguseline piirang

Artikli 4 kohasel sertifitseerimisel ei tohi iga osaleva liikmesriigi poolt katseks kasutatavate seemnemugulate hulk ületada 0,3 % toodetud seemnekartulist või kümmet hektarit osalevas liikmesriigis kõnealusel aastal maha pandud seemnekartulist.

Iga aasta 30. aprilliks deklareerivad kõik tootjad sertifitseerimisasutusele selle kasvupinna suuruse, millel nad kavatsevad kõnealusel aastal katseks kasutatavaid seemnemugulaid kasvatada.

Artikkel 6

Katseks kasutatavate seemikute ja kartuli botaaniliste seemnete kvaliteeti, sordiehtsust ja tervist käsitlevad nõuded

Katseks kasutatavad seemnemugulad tuleb kasvatada katseks kasutatavatest seemikutest, mis vastavad I lisa A jaos sätestatud nõuetele ja on kasvatatud kartuli botaanilistest seemnetest, mis on saadud puhaste vanemaliinide sugulise ristamise teel ning vastavad I lisa B jaos sätestatud nõuetele.

Artikkel 7

Põlvkondade maksimaalne arv

Erandina direktiivi 2002/56/EÜ I lisa punkti 7 esimesest ja teisest lõigust on kartuli botaanilistest seemnetest saadud eliitseemnekartuli ja sertifitseeritud seemnekartuli põlvkondade arv neli.

Katseks kasutatavatest seemikutest saadud mugulad on esimene põlvkond.

Artikkel 8

Kartuli botaaniliste seemnetega paljundamise teel saadud kartulisortide aretajate, tootjate ja säilitamise eest vastutavate isikute registreerimine

1.   Iga osalev liikmesriik peab ja ajakohastab avalikku registrit katsematerjali tootvate ja turustavate füüsiliste ja juriidiliste isikute kohta.

2.   Lõikes 1 osutatud isikud esitavad sertifitseerimisasutusele registrisse kandmise taotluse. Kõnealune taotlus peab hõlmama kõiki järgmisi elemente:

| a) | nimi, aadress ja kontaktandmed; |
| --- | --- |

a)

nimi, aadress ja kontaktandmed;

| b) | asjaomase sordi nimi. |
| --- | --- |

b)

asjaomase sordi nimi.

Kõnealused elemendid on registris esitatud iga isiku kohta.

Artikkel 9

Märgistamine

Lisaks direktiivi 2002/56/EÜ kohaselt nõutavale teabele on eliitseemnekartulina või sertifitseeritud seemnekartulina turustatavate katseks kasutatavate seemnemugulate pakenditel või mahutitel ametlik etikett II lisa A jaos esitatud märkega.

Katseks kasutatavate seemikute mahutitele on lisatud tarnija koostatud dokument, mis sisaldab II lisa B jaos esitatud teavet.

Kartuli botaaniliste seemnete pakenditel on tarnija etikett II lisa C jaos esitatud teabega.

Ametlik etikett, katseks kasutatavate seemikute mahutitele lisatud dokument ja tarnija etikett antakse välja vähemalt ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles.

Artikkel 10

Jälgitavus

Osalevad liikmesriigid tagavad katsematerjali jälgitavuse.

Teisele tarnijale katsematerjali üle andev tarnija peab arvestust, mis võimaldab tal iga katsematerjali eksemplari puhul kindlaks teha tarnija, kellele ta selle üle andis.

Tarnija, kellele katsematerjal üle anti, peab arvestust, mis võimaldab tal iga katsematerjali eksemplari puhul kindlaks teha tarnija, kes talle selle üle andis.

Tarnijad peavad käesolevas artiklis osutatud arvestust 31. märtsini 2024.

Artikkel 11

Ametlikud kontrollid

Osalevate liikmesriikide sertifitseerimisasutused teevad katsematerjali tootmise ja turustamise ametlikke kontrolle. Ilma et see piiraks direktiivi 2002/56/EÜ artikli 23 kohaldamist, hõlmavad sellised ametlikud kontrollid vähemalt järgmist:

| a) | toota kavatsetavaid koguseid käsitlevate deklaratsioonide ja turustatud koguseid käsitlevate teadete õigsuse kontrollimine; |
| --- | --- |

a)

toota kavatsetavaid koguseid käsitlevate deklaratsioonide ja turustatud koguseid käsitlevate teadete õigsuse kontrollimine;

| b) | kartuli botaaniliste seemnete analüütiline puhtus, muude liikide seemnete sisaldus ja idanevus; |
| --- | --- |

b)

kartuli botaaniliste seemnete analüütiline puhtus, muude liikide seemnete sisaldus ja idanevus;

| c) | tootja ja iga katsematerjali turustava isiku vastavus käesoleva otsuse nõuetele. |
| --- | --- |

c)

tootja ja iga katsematerjali turustava isiku vastavus käesoleva otsuse nõuetele.

Esimese lõigu punktiga b seotud kontrollid toimuvad vähemalt kord aastas. Need hõlmavad asjaomaste isikute valduste ning kartuli botaaniliste seemnete ja katseks kasutatavate seemikute tootmiseks kasutatavate põldude ja kasvuhoonete kontrollimist.

Artikkel 12

Teatamis- ja aruandluskohustused

1.   Iga aasta 28. veebruariks teatavad tarnijad osaleva liikmesriigi vastutavale ametiasutusele nende poolt eelmise aasta jooksul turustatud katsematerjali koguse. Osalevad liikmesriigid peavad arvestust turustatud katsematerjali koguste üle. Kõnealune teave tuleb esitada, kui sertifitseerimisasutus seda nõuab.

2.   Iga osalev liikmesriik esitab iga aasta kohta järgmise aasta 31. märtsiks komisjonile ja teistele liikmesriikidele aastaaruande, mis sisaldab III lisas osutatud teavet, kui see teave on kättesaadav. Selles aruandes on alati esitatud teave turustatud katsematerjali koguste kohta ja (kui see on teada) liikmesriigi kohta, kelle jaoks katsematerjal oli ette nähtud. Kõnealune aruanne võib sisaldada mis tahes muud teavet, mida osalev liikmesriik vajalikuks peab.

3.   Iga osalev liikmesriik esitab 31. märtsiks 2024 komisjonile ja teistele liikmesriikidele lõpparuande, mis sisaldab III lisas osutatud teavet. See aruanne sisaldab hinnangut katse tingimuste ja vajaduse korral uue katse korraldamise mõttekuse kohta. Kõnealune aruanne võib sisaldada mis tahes muud teavet, mida osalev liikmesriik katse eesmärgi seisukohalt vajalikuks peab.

4.   Enne 31. detsembrit 2023 osalemise lõpetanud osalev liikmesriik esitab oma lõpparuande osalemise lõppemisele järgneva aasta 31. märtsiks.

Artikkel 13

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 21. märts 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 60.

1

(2)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/53/EÜ ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 1).

2

---

I LISA

ARTIKLIS 6 OSUTATUD NÕUDED

A JAGU

Katseks kasutatavatele seemikutele esitatavad nõuded

| 1. | Seemikud peavad olema praktiliselt vabad kvaliteeti mõjutada võivatest kahjulikest organismidest või haigustest või nende märkidest või sümptomitest, mis vähendavad kasutusväärtust, ning eelkõige järgmistest kahjulikest organismidest: Rhizoctonia solani Kühn, Phytophtera infestans (Mont.) de Bary, Alternaria solani Sorauer, Alternaria alternata (Fr.) Keissl., Verticillium dahlia Kleb., Verticillium albo-atrum Reinke & Berthold, kartuli keerdlehisuse viirus, kartuliviirus A, kartuliviirus M, kartuliviirus S, kartuliviirus X ja kartuliviirus Y. |
| --- | --- |

1.

Seemikud peavad olema praktiliselt vabad kvaliteeti mõjutada võivatest kahjulikest organismidest või haigustest või nende märkidest või sümptomitest, mis vähendavad kasutusväärtust, ning eelkõige järgmistest kahjulikest organismidest: Rhizoctonia solani Kühn, Phytophtera infestans (Mont.) de Bary, Alternaria solani Sorauer, Alternaria alternata (Fr.) Keissl., Verticillium dahlia Kleb., Verticillium albo-atrum Reinke & Berthold, kartuli keerdlehisuse viirus, kartuliviirus A, kartuliviirus M, kartuliviirus S, kartuliviirus X ja kartuliviirus Y.

| 2. | Seemikute hulgas ei tohi olla varrepõletikuga seemikuid. |
| --- | --- |

2.

Seemikute hulgas ei tohi olla varrepõletikuga seemikuid.

| 3. | Seemikud peavad olema piisavalt sordiehtsad ja -puhtad. |
| --- | --- |

3.

Seemikud peavad olema piisavalt sordiehtsad ja -puhtad.

| 4. | Seemikud peavad olema praktiliselt vabad defektidest, mis mõjutavad nende kui istutusmaterjali kvaliteeti ja kasutusväärtust. |
| --- | --- |

4.

Seemikud peavad olema praktiliselt vabad defektidest, mis mõjutavad nende kui istutusmaterjali kvaliteeti ja kasutusväärtust.

B JAGU

Kartuli botaanilistele seemnetele esitatavad nõuded

| 1. | Seemned peavad olema sordiehtsad ja -puhtad. |
| --- | --- |

1.

Seemned peavad olema sordiehtsad ja -puhtad.

| 2. | Seemnete kasutusväärtust vähendavate haiguste ja kahjulike organismide määr peab olema võimalikult madal. |
| --- | --- |

2.

Seemnete kasutusväärtust vähendavate haiguste ja kahjulike organismide määr peab olema võimalikult madal.

| 3. | Analüütiline puhtus, muude taimeliikide seemnete sisaldus ja idanevus peavad olema piisavad, et tagada seemnete kui katsematerjali kvaliteet ja kasutuskõlblikkus. |
| --- | --- |

3.

Analüütiline puhtus, muude taimeliikide seemnete sisaldus ja idanevus peavad olema piisavad, et tagada seemnete kui katsematerjali kvaliteet ja kasutuskõlblikkus.

---

II LISA

ARTIKLIS 9 OSUTATUD MÄRGISTUSNÕUDED

| A. | Artikli 9 esimeses lõigus osutatud märge „Kartuli botaanilistest seemnetest kasvatatud seemikud, ELi eeskirjade ja standardite kohane ajutine katse“. |
| --- | --- |

A.

Artikli 9 esimeses lõigus osutatud märge „Kartuli botaanilistest seemnetest kasvatatud seemikud, ELi eeskirjade ja standardite kohane ajutine katse“.

| B. | Artikli 9 teises lõigus osutatud teave:






  1) | märge „ELi eeskirjade ja standardite kohane ajutine katse“; |
| --- | --- | --- |

B.

Artikli 9 teises lõigus osutatud teave:

1)

märge „ELi eeskirjade ja standardite kohane ajutine katse“;

| 2) | vastutava ametiasutuse ja vastava liikmesriigi nimi või nende lühendid; |
| --- | --- |

2)

vastutava ametiasutuse ja vastava liikmesriigi nimi või nende lühendid;

| 3) | tarnija registreerimis- või loanumber; |
| --- | --- |

3)

tarnija registreerimis- või loanumber;

| 4) | tootja nimi; |
| --- | --- |

4)

tootja nimi;

| 5) | partii viitenumber; |
| --- | --- |

5)

partii viitenumber;

| 6) | liik, märgitud vähemalt botaanilise nimega; |
| --- | --- |

6)

liik, märgitud vähemalt botaanilise nimega;

| 7) | sort; |
| --- | --- |

7)

sort;

| 8) | kogus (istikute arv); |
| --- | --- |

8)

kogus (istikute arv);

| 9) | tootjaliikmesriik; |
| --- | --- |

9)

tootjaliikmesriik;

| 10) | märge „Kartuli botaanilistest seemnetest kasvatatud seemikud“; |
| --- | --- |

10)

märge „Kartuli botaanilistest seemnetest kasvatatud seemikud“;

| 11) | vajaduse korral töötlemisviis. |
| --- | --- |

11)

vajaduse korral töötlemisviis.

| C. | Artikli 9 kolmandas lõigus osutatud teave:






  1) | märge „ELi eeskirjade ja standardite kohane ajutine katse“; |
| --- | --- | --- |

C.

Artikli 9 kolmandas lõigus osutatud teave:

1)

märge „ELi eeskirjade ja standardite kohane ajutine katse“;

| 2) | vastutava ametiasutuse ja vastava liikmesriigi nimi või nende lühendid; |
| --- | --- |

2)

vastutava ametiasutuse ja vastava liikmesriigi nimi või nende lühendid;

| 3) | etiketi kinnitamise eest vastutava tarnija nimi ja aadress või avaliku registri registreerimiskood; |
| --- | --- |

3)

etiketi kinnitamise eest vastutava tarnija nimi ja aadress või avaliku registri registreerimiskood;

| 4) | partii viitenumber; |
| --- | --- |

4)

partii viitenumber;

| 5) | liik, märgitud vähemalt botaanilise nimega; |
| --- | --- |

5)

liik, märgitud vähemalt botaanilise nimega;

| 6) | sort; |
| --- | --- |

6)

sort;

| 7) | tootjaliikmesriik; |
| --- | --- |

7)

tootjaliikmesriik;

| 8) | märge „Kartuli botaanilised seemned“; |
| --- | --- |

8)

märge „Kartuli botaanilised seemned“;

| 9) | deklareeritud neto- või brutomass või seemnete deklareeritud arv; |
| --- | --- |

9)

deklareeritud neto- või brutomass või seemnete deklareeritud arv;

| 10) | juhul, kui on märgitud mass ning on kasutatud granuleeritud pestitsiide, puhtimisaineid või muid tahkeid lisandeid, lisandi laad ning ligikaudne puhaste seemnete massi ja kogumassi suhe. |
| --- | --- |

10)

juhul, kui on märgitud mass ning on kasutatud granuleeritud pestitsiide, puhtimisaineid või muid tahkeid lisandeid, lisandi laad ning ligikaudne puhaste seemnete massi ja kogumassi suhe.

---

III LISA

ARTIKLI 12 KOHASELT ARUANNETES ESITATAV TEAVE

| 1. | Artikli 8 lõike 1 kohaselt registreeritud isikute arv. |
| --- | --- |

1.

Artikli 8 lõike 1 kohaselt registreeritud isikute arv.

| 2. | Kartuli botaaniliste seemnete, katseks kasutatavate seemikute ja seemnemugulate turustatud kogus ja vajaduse korral liikmesriik, mille jaoks kartuli botaanilised seemned, katseks kasutatavad seemikud ja seemnemugulad olid ette nähtud. |
| --- | --- |

2.

Kartuli botaaniliste seemnete, katseks kasutatavate seemikute ja seemnemugulate turustatud kogus ja vajaduse korral liikmesriik, mille jaoks kartuli botaanilised seemned, katseks kasutatavad seemikud ja seemnemugulad olid ette nähtud.

| 3. | Kartuli botaaniliste seemnete analüütilise puhtuse, muude taimeliikide seemnete sisalduse ja idanevuse kontrolli tulemused ning kasutatud analüüsimeetodid ja kasutatud lubatud hälbed. |
| --- | --- |

3.

Kartuli botaaniliste seemnete analüütilise puhtuse, muude taimeliikide seemnete sisalduse ja idanevuse kontrolli tulemused ning kasutatud analüüsimeetodid ja kasutatud lubatud hälbed.

| 4. | Kartuli botaaniliste seemnete partii suurust ja proovide sobivat suurust kindlaks määrata võimaldav teave, sh seemnetest proovide võtmise meetodite kirjeldus ja kasutatud lubatud hälbed. |
| --- | --- |

4.

Kartuli botaaniliste seemnete partii suurust ja proovide sobivat suurust kindlaks määrata võimaldav teave, sh seemnetest proovide võtmise meetodite kirjeldus ja kasutatud lubatud hälbed.

| 5. | Katseks kasutatavate seemikute sordiehtsuse ja -puhtuse kontrolli tulemused ning kasutatud meetodid ja kasutatud lubatud hälbed. |
| --- | --- |

5.

Katseks kasutatavate seemikute sordiehtsuse ja -puhtuse kontrolli tulemused ning kasutatud meetodid ja kasutatud lubatud hälbed.

| 6. | Mugulate ja deformeerunud mugulate sordiehtsuse ja -puhtuse kontrolli tulemused. |
| --- | --- |

6.

Mugulate ja deformeerunud mugulate sordiehtsuse ja -puhtuse kontrolli tulemused.

| 7. | Riigisiseste võrdluskatsete tulemused. |
| --- | --- |

7.

Riigisiseste võrdluskatsete tulemused.

| 8. | Kasutajate hinnang kartuli botaanilistest seemnetest saadud seemnekartuli tervise ja kvaliteedi kohta. |
| --- | --- |

8.

Kasutajate hinnang kartuli botaanilistest seemnetest saadud seemnekartuli tervise ja kvaliteedi kohta.

| 9. | Kulude ja tulude analüüs, mis võimaldab järeldada, kas kartuli botaanilistest seemnetest saadud seemnemugulate tootmine on seemnekartuli tootmise parem alternatiiv. |
| --- | --- |

9.

Kulude ja tulude analüüs, mis võimaldab järeldada, kas kartuli botaanilistest seemnetest saadud seemnemugulate tootmine on seemnekartuli tootmise parem alternatiiv.

---