# Az Európai Unió L 33/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 33 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. február 10. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 33

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. február 10.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/171 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. november 20.) az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezményből és az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezményből adódó, az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 15. cikkének (2) bekezdése szerinti uniós nemzetközi kötelezettségek végrehajtásáról szóló (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/172 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. november 24.) a 691/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az energiatermékek részletes meghatározása tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/173 végrehajtási rendelete (2016. február 9.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Aachener Weihnachts-Leberwurst/Oecher Weihnachtsleberwurst [OFJ]) | 9 |
| | | A Bizottság (EU) 2016/174 végrehajtási rendelete (2016. február 9.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 10 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/175 végrehajtási határozata (2016. február 8.) a Spanyolország által a 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján egy bizonyos típusú nagynyomású mosó forgalomba hozatalának megtiltásáról hozott intézkedésről
  (az értesítés a C(2016) 670. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 12 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/176 végrehajtási határozata (2016. február 9.) a Kínai Népköztársaságból származó és a Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd által gyártott borkősav behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről | 14 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2016/171 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. november 20.) az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezményből és az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezményből adódó, az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 15. cikkének (2) bekezdése szerinti uniós nemzetközi kötelezettségek végrehajtásáról szóló (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2016/172 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. november 24.) a 691/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az energiatermékek részletes meghatározása tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

3

*

A Bizottság (EU) 2016/173 végrehajtási rendelete (2016. február 9.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Aachener Weihnachts-Leberwurst/Oecher Weihnachtsleberwurst [OFJ])

9

A Bizottság (EU) 2016/174 végrehajtási rendelete (2016. február 9.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

10

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2016/175 végrehajtási határozata (2016. február 8.) a Spanyolország által a 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján egy bizonyos típusú nagynyomású mosó forgalomba hozatalának megtiltásáról hozott intézkedésről
  (az értesítés a C(2016) 670. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2016) 670. számú dokumentummal történt)

1

12

*

A Bizottság (EU) 2016/176 végrehajtási határozata (2016. február 9.) a Kínai Népköztársaságból származó és a Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd által gyártott borkősav behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

14

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a Közösség–Svájc Szárazföldi Szállítási Bizottságnak az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a vasúti és közúti áru- és személyszállításról szóló megállapodás 1., 3., 4. és 7. mellékletének módosításáról szóló, 2015. december 16-i 1/2016 határozatához [2016/122] ( HL L 23., 2016.1.29. ) | 38 |
| | * | Helyesbítés az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti megállapodáshoz csatolt, a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyv módosításáról szóló, 2015. december 3-i 2/2016 EU–Svájc vegyes bizottsági határozathoz [2016/121] ( HL L 23., 2016.1.29. ) | 38 |
| | * | Helyesbítés az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 399., 2006.12.30. ) | 39 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a Közösség–Svájc Szárazföldi Szállítási Bizottságnak az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a vasúti és közúti áru- és személyszállításról szóló megállapodás 1., 3., 4. és 7. mellékletének módosításáról szóló, 2015. december 16-i 1/2016 határozatához [2016/122] ( HL L 23., 2016.1.29. )

( HL L 23., 2016.1.29. )

38

*

Helyesbítés az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti megállapodáshoz csatolt, a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyv módosításáról szóló, 2015. december 3-i 2/2016 EU–Svájc vegyes bizottsági határozathoz [2016/121] ( HL L 23., 2016.1.29. )

( HL L 23., 2016.1.29. )

38

*

Helyesbítés az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 399., 2006.12.30. )

( HL L 399., 2006.12.30. )

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2016.2.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 33/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/171 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2015. november 20.)

az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezményből és az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezményből adódó, az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 15. cikkének (2) bekezdése szerinti uniós nemzetközi kötelezettségek végrehajtásáról szóló (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) által elfogadott, a trópusi tonhalakra vonatkozó többéves védelmi és gazdálkodási tervről szóló 14-01 ajánlás 4. bekezdése kimondja, hogy a legalább 20 méter teljes hosszúságú, a trópusi tonhalfélék halászatára jogosult hajók ICCAT-nyilvántartásában nem szereplő halászhajókra úgy kell tekinteni, hogy számukra tilos az ICCAT-egyezmény területén nagyszemű és/vagy sárgaúszójú tonhalat halászni, fedélzeten tárolni, átrakodni, szállítani, átszállítani, feldolgozni vagy kirakodni. Az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 3. cikke mentességet biztosít ezen ICCAT-szabály tekintetében az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kirakodási kötelezettség alól, ám csak a nagyszemű tonhalat illetően. Mivel a gyakorlatban a kirakodási kötelezettség alá tartozó egyéb – nem sárgaúszójú tonhalra irányuló – halászatnál is előfordulhat járulékos fogásként sárgaúszójú tonhal, ezért az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikkét módosítani kell, hogy hatálya a nagyszemű tonhal mellett a sárgaúszójú tonhalra is kiterjedjen. |
| --- | --- |

(1)

Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) által elfogadott, a trópusi tonhalakra vonatkozó többéves védelmi és gazdálkodási tervről szóló 14-01 ajánlás 4. bekezdése kimondja, hogy a legalább 20 méter teljes hosszúságú, a trópusi tonhalfélék halászatára jogosult hajók ICCAT-nyilvántartásában nem szereplő halászhajókra úgy kell tekinteni, hogy számukra tilos az ICCAT-egyezmény területén nagyszemű és/vagy sárgaúszójú tonhalat halászni, fedélzeten tárolni, átrakodni, szállítani, átszállítani, feldolgozni vagy kirakodni. Az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 3. cikke mentességet biztosít ezen ICCAT-szabály tekintetében az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kirakodási kötelezettség alól, ám csak a nagyszemű tonhalat illetően. Mivel a gyakorlatban a kirakodási kötelezettség alá tartozó egyéb – nem sárgaúszójú tonhalra irányuló – halászatnál is előfordulhat járulékos fogásként sárgaúszójú tonhal, ezért az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikkét módosítani kell, hogy hatálya a nagyszemű tonhal mellett a sárgaúszójú tonhalra is kiterjedjen.

| (2) | Az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének (2) bekezdése egy eltérésről rendelkezik a 302/2009/EK tanácsi rendelet (3) 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott minimális méretet el nem érő kékúszójú tonhalra vonatkozó kirakodási kötelezettség esetében. A 302/2009/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott legkisebb méret 30 kg vagy 115 cm. A rendelet 9. cikkének (2) és (8) bekezdése azonban ettől eltérő legkisebb méretet határoz meg, ha a kékúszójú tonhalat a következőképpen fogták ki: i. az Atlanti-óceán keleti részén csalit és pergetett horogsort használó hajóval; ii. az Adriai-tengeren tenyésztés céljából; vagy iii. a Földközi-tengeren folytatott part menti kisüzemi friss hal kifogására irányuló halászat keretében csalit, pergetett horogsort vagy kézi horogsort használó hajóval. A felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének (2) bekezdését úgy kell módosítani, hogy a 302/2009/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (2) és (8) bekezdése szerinti 30 kg vagy 115 cm alatti minimális méretet is tartalmazza. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének (2) bekezdése egy eltérésről rendelkezik a 302/2009/EK tanácsi rendelet (3) 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott minimális méretet el nem érő kékúszójú tonhalra vonatkozó kirakodási kötelezettség esetében. A 302/2009/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott legkisebb méret 30 kg vagy 115 cm. A rendelet 9. cikkének (2) és (8) bekezdése azonban ettől eltérő legkisebb méretet határoz meg, ha a kékúszójú tonhalat a következőképpen fogták ki: i. az Atlanti-óceán keleti részén csalit és pergetett horogsort használó hajóval; ii. az Adriai-tengeren tenyésztés céljából; vagy iii. a Földközi-tengeren folytatott part menti kisüzemi friss hal kifogására irányuló halászat keretében csalit, pergetett horogsort vagy kézi horogsort használó hajóval. A felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének (2) bekezdését úgy kell módosítani, hogy a 302/2009/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (2) és (8) bekezdése szerinti 30 kg vagy 115 cm alatti minimális méretet is tartalmazza.

| (3) | Az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikke egy eltérésről rendelkezik az Atlanti-óceán északi részén élő kardhalra (Xiphias gladius) vonatkozó kirakodási kötelezettség tekintetében. Mivel az észak-atlanti kardhal védelméről szóló 13-02 ICCAT-ajánlás 9. bekezdése az Atlanti-óceán teljes területén kifogott vagy kirakodott kardhalra vonatkozik, ezért ezt a cikket úgy kell módosítani, hogy az egész Atlanti-óceánra kiterjedjen. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikke egy eltérésről rendelkezik az Atlanti-óceán északi részén élő kardhalra (Xiphias gladius) vonatkozó kirakodási kötelezettség tekintetében. Mivel az észak-atlanti kardhal védelméről szóló 13-02 ICCAT-ajánlás 9. bekezdése az Atlanti-óceán teljes területén kifogott vagy kirakodott kardhalra vonatkozik, ezért ezt a cikket úgy kell módosítani, hogy az egész Atlanti-óceánra kiterjedjen.

| (4) | Ezért az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

Ezért az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „3. cikk
  Nagyszemű és sárgaúszójú tonhal

  1.   Ez a cikk az Atlanti-óceánban élő nagyszemű tonhalra (Thunnus obesus) és sárgaúszójú tonhalra (Thunnus albacares) alkalmazandó.


  2.   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, a legalább 20 méter teljes hosszúságú, a nagyszemű vagy sárgaúszójú tonhal halászatára jogosult hajók ICCAT-nyilvántartásában nem szereplő halászhajók számára tilos az Atlanti-óceánban nagyszemű és sárgaúszójú tonhalat halászni, fedélzeten tárolni, átrakodni, szállítani, átszállítani, feldolgozni és kirakodni.” |
| --- | --- |

1.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Nagyszemű és sárgaúszójú tonhal

1.   Ez a cikk az Atlanti-óceánban élő nagyszemű tonhalra (Thunnus obesus) és sárgaúszójú tonhalra (Thunnus albacares) alkalmazandó.

2.   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, a legalább 20 méter teljes hosszúságú, a nagyszemű vagy sárgaúszójú tonhal halászatára jogosult hajók ICCAT-nyilvántartásában nem szereplő halászhajók számára tilos az Atlanti-óceánban nagyszemű és sárgaúszójú tonhalat halászni, fedélzeten tárolni, átrakodni, szállítani, átszállítani, feldolgozni és kirakodni.”

| 2. | A 4. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, a kékúszójú tonhalat tilos halászni, a fedélzeten tárolni, átrakodni, átszállítani, kirakodni, szállítani, tárolni, értékesíteni, eladásra kiállítani vagy felkínálni:






  a) | a 302/2009/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott minimális méret alatt; vagy |
| --- | --- | --- |

2.

A 4. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, a kékúszójú tonhalat tilos halászni, a fedélzeten tárolni, átrakodni, átszállítani, kirakodni, szállítani, tárolni, értékesíteni, eladásra kiállítani vagy felkínálni:

a)

a 302/2009/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott minimális méret alatt; vagy

| b) | a 302/2009/EK rendelet 9. cikkének (2) és (8) bekezdésében meghatározott minimális méret alatt a 9. cikk (2) és (8) bekezdésében meghatározott helyzetekben.” |
| --- | --- |

b)

a 302/2009/EK rendelet 9. cikkének (2) és (8) bekezdésében meghatározott minimális méret alatt a 9. cikk (2) és (8) bekezdésében meghatározott helyzetekben.”

| 3. | Az 5. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Ez a cikk az Atlanti-óceánban élő kardhalra (Xiphias gladius) alkalmazandó.” |
| --- | --- |

3.

Az 5. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Ez a cikk az Atlanti-óceánban élő kardhalra (Xiphias gladius) alkalmazandó.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. november 20-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 354., 2013.12.28., 22. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. november 18-i (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelete az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezményből és az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezményből adódó, az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 15. cikkének (2) bekezdése szerinti uniós nemzetközi kötelezettségek végrehajtásáról (HL L 16., 2015.1.23., 23. o.).

2

(3)  A Tanács 2009. április 6-i 302/2009/EK rendelete a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről, a 43/2009/EK rendelet módosításáról és az 1559/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 96., 2009.4.15., 1. o.).

3

---

| 2016.2.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 33/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 33/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/172 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2015. november 24.)

a 691/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az energiatermékek részletes meghatározása tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai környezeti-gazdasági számlákról szóló, 2011. július 6-i 691/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 691/2011/EU rendelet létrehozta a környezeti-gazdasági számlák moduláris struktúráját, ezen belül a fizikai energiaáramlási számlák modulját, amely e rendelet VI. mellékletében kerül meghatározásra. |
| --- | --- |

(1)

A 691/2011/EU rendelet létrehozta a környezeti-gazdasági számlák moduláris struktúráját, ezen belül a fizikai energiaáramlási számlák modulját, amely e rendelet VI. mellékletében kerül meghatározásra.

| (2) | Az energiatermékek jegyzékének létrehozása az európai környezeti-gazdasági számlákról szóló 691/2011/EU rendelet alkalmazásában egy lényeges elem a fizikai energiaáramlási számlák alkalmazási körének meghatározása szempontjából az adatok tagállamok közötti összehasonlíthatóságának, valamint a fizikai energiaáramlási számlák belső következetességének (egyensúlyának) biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(2)

Az energiatermékek jegyzékének létrehozása az európai környezeti-gazdasági számlákról szóló 691/2011/EU rendelet alkalmazásában egy lényeges elem a fizikai energiaáramlási számlák alkalmazási körének meghatározása szempontjából az adatok tagállamok közötti összehasonlíthatóságának, valamint a fizikai energiaáramlási számlák belső következetességének (egyensúlyának) biztosítása érdekében.

| (3) | Az 1099/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) B melléklete határozza meg az energiatermékek energiastatisztikai jegyzékét. E jegyzék alapján kell részletesen meghatározni az energiatermékeket az energiaszámlák céljából. Az energiaszámlák célja a környezet és az emberi tevékenység közötti kölcsönhatás elemzése az emberi tevékenység által létrehozott teljes környezet-gazdaság-környezet ciklus értékelése érdekében. Az energiaszámláknak ezért mindenekelőtt tartalmazniuk kell az energiatermékek végső felhasználásából származó maradványokat, valamint a nyers állapotú természetes és feldolgozott termékeket. |
| --- | --- |

(3)

Az 1099/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) B melléklete határozza meg az energiatermékek energiastatisztikai jegyzékét. E jegyzék alapján kell részletesen meghatározni az energiatermékeket az energiaszámlák céljából. Az energiaszámlák célja a környezet és az emberi tevékenység közötti kölcsönhatás elemzése az emberi tevékenység által létrehozott teljes környezet-gazdaság-környezet ciklus értékelése érdekében. Az energiaszámláknak ezért mindenekelőtt tartalmazniuk kell az energiatermékek végső felhasználásából származó maradványokat, valamint a nyers állapotú természetes és feldolgozott termékeket.

| (4) | A válaszadók szükségtelen terhelésének elkerülése és a költséghatékonyság érdekében az 1099/2008/EK rendelet B mellékletében nem szereplő energiatermékek meghatározásának a nemzetközi környezeti-gazdasági számla szabványokon kell alapulniuk, |
| --- | --- |

(4)

A válaszadók szükségtelen terhelésének elkerülése és a költséghatékonyság érdekében az 1099/2008/EK rendelet B mellékletében nem szereplő energiatermékek meghatározásának a nemzetközi környezeti-gazdasági számla szabványokon kell alapulniuk,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 691/2011/EU rendelet VI. melléklete 3. szakaszának alkalmazása céljából a tagállamok előállítják a fizikai energiaáramlási számlákat az e rendelet mellékletében felsorolt energiatermékek felhasználásával.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. november 24-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 192., 2011.7.22., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. október 22-i 1099/2008/EK rendelete az energiastatisztikáról (HL L 304., 2008.11.14., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Címke | Az 1099/2008/EK rendelet B mellékletének való megfelelés
  (amennyiben van megfelelés) | Az energiatermék meghatározása
  (ha nincs az 1099/2008/EK rendelet B mellékletének való megfelelés) |
| --- | --- | --- |
| Természetes energiaforrások | | Energiaáramlások, amelyeket a természetes környezetből gazdasági termelési tevékenység részeként vonnak ki vagy közvetlenül a termelésben használnak fel |
| N01 | Fosszilis, nem megújuló természetes energiaforrások | | A természetes környezetben található fosszilis energiaforrásból (olaj, földgáz, szén és tőzeg) gazdasági termelési tevékenységek révén kitermelt energiaáramlások |
| N02 | Nukleáris, nem megújuló természetes energiaforrások | | A természetes környezetben található ásványi anyagokból gazdasági termelési tevékenységgel kitermelt, hasznosítható nukleáris energiaáramlások |
| N03 | Víz alapú megújuló természetes energiaforrások | | A természetes környezetből gazdasági termelési tevékenységgel kitermelt, megújuló forrásokból származó energiaáramlások – itt a víz mozgási energiája |
| N04 | Szél alapú megújuló természetes energiaforrások | | A természetes környezetből gazdasági termelési tevékenységgel kitermelt, megújuló forrásokból származó energiaáramlások – itt a gazdasági termelési tevékenységekkel kinyert, szél mozgási energiája |
| N05 | Nap alapú megújuló természetes energiaforrások | | A természetes környezetből gazdasági termelési tevékenységgel kitermelt, megújuló forrásokból származó energiaáramlások – itt a gazdasági termelési tevékenységekkel kinyert napsugárzásból származó energia |
| N06 | Biomassza alapú megújuló természetes energiaforrások | | A természetes környezetből gazdasági termelési tevékenységgel kitermelt, megújuló forrásokból származó energiaáramlások – itt biomassza alapú energia |
| N07 | Egyéb megújuló természetes energiaforrások | | A természetes környezetből gazdasági termelési tevékenységekkel kitermelt, megújuló forrásokból származó – az N03, N04, N05 és N06 szám alatt említettektől eltérő – energiaáramlások, például a geotermikus energia, a hullám- és az árapály-energia |
| Energiatermék | | Gazdasági termelési tevékenységekkel előállított energiaáramlások (az ESA nemzeti számlákban meghatározott termékek) |
| P08 | Feketekőszén | 1.1 – 1. | Antracit |

Címke

Az 1099/2008/EK rendelet B mellékletének való megfelelés

(amennyiben van megfelelés)

Az energiatermék meghatározása

(ha nincs az 1099/2008/EK rendelet B mellékletének való megfelelés)

Természetes energiaforrások

Energiaáramlások, amelyeket a természetes környezetből gazdasági termelési tevékenység részeként vonnak ki vagy közvetlenül a termelésben használnak fel

N01

Fosszilis, nem megújuló természetes energiaforrások

A természetes környezetben található fosszilis energiaforrásból (olaj, földgáz, szén és tőzeg) gazdasági termelési tevékenységek révén kitermelt energiaáramlások

N02

Nukleáris, nem megújuló természetes energiaforrások

A természetes környezetben található ásványi anyagokból gazdasági termelési tevékenységgel kitermelt, hasznosítható nukleáris energiaáramlások

N03

Víz alapú megújuló természetes energiaforrások

A természetes környezetből gazdasági termelési tevékenységgel kitermelt, megújuló forrásokból származó energiaáramlások – itt a víz mozgási energiája

N04

Szél alapú megújuló természetes energiaforrások

A természetes környezetből gazdasági termelési tevékenységgel kitermelt, megújuló forrásokból származó energiaáramlások – itt a gazdasági termelési tevékenységekkel kinyert, szél mozgási energiája

N05

Nap alapú megújuló természetes energiaforrások

A természetes környezetből gazdasági termelési tevékenységgel kitermelt, megújuló forrásokból származó energiaáramlások – itt a gazdasági termelési tevékenységekkel kinyert napsugárzásból származó energia

N06

Biomassza alapú megújuló természetes energiaforrások

A természetes környezetből gazdasági termelési tevékenységgel kitermelt, megújuló forrásokból származó energiaáramlások – itt biomassza alapú energia

N07

Egyéb megújuló természetes energiaforrások

A természetes környezetből gazdasági termelési tevékenységekkel kitermelt, megújuló forrásokból származó – az N03, N04, N05 és N06 szám alatt említettektől eltérő – energiaáramlások, például a geotermikus energia, a hullám- és az árapály-energia

Energiatermék

Gazdasági termelési tevékenységekkel előállított energiaáramlások (az ESA nemzeti számlákban meghatározott termékek)

P08

Feketekőszén

1.1 – 1.

Antracit

| 1.1 – 2. | Kokszszén |
| --- | --- |

1.1 – 2.

Kokszszén

| 1.1 – 3. | Más bitumenesszén (Összesülő kazánszén) |
| --- | --- |

1.1 – 3.

Más bitumenesszén (Összesülő kazánszén)

P09

Barnaszénbrikett és tőzeg

| 1.1 – 4. | Sovány szén |
| --- | --- |

1.1 – 4.

Sovány szén

| 1.1 – 5. | Lignit |
| --- | --- |

1.1 – 5.

Lignit

| 1.1 – 15. | Tőzeg |
| --- | --- |

1.1 – 15.

Tőzeg

| 1.1 – 17. | Olajpala és olajhomok |
| --- | --- |

1.1 – 17.

Olajpala és olajhomok

P10

Gázszármazékok (= feldolgozott gázok, biogáz kivételével)

| 1.1 – 11. | Gázgyári gáz |
| --- | --- |

1.1 – 11.

Gázgyári gáz

| 1.1 – 12. | Kokszolókemence-gáz |
| --- | --- |

1.1 – 12.

Kokszolókemence-gáz

| 1.1 – 13. | Kohógáz |
| --- | --- |

1.1 – 13.

Kohógáz

| 1.1 – 14. | Egyéb visszanyert gázok |
| --- | --- |

1.1 – 14.

Egyéb visszanyert gázok

P11

Másodlagos széntermékek (koksz, kőszénkátrány, kőszénbrikett és tőzegtermékek)

| 1.1 – 6. | Kőszénbrikett |
| --- | --- |

1.1 – 6.

Kőszénbrikett

| 1.1 – 7. | Kokszolókemence-szén |
| --- | --- |

1.1 – 7.

Kokszolókemence-szén

| 1.1 – 8. | Gázkoksz |
| --- | --- |

1.1 – 8.

Gázkoksz

| 1.1 – 9. | Kőszénkátrány |
| --- | --- |

1.1 – 9.

Kőszénkátrány

| 1.1 – 10. | Barnaszénbrikettek (BKB) |
| --- | --- |

1.1 – 10.

Barnaszénbrikettek (BKB)

| 1.1 – 16. | Tőzegtermékek |
| --- | --- |

1.1 – 16.

Tőzegtermékek

P12

Nyersolaj, NGL (földgázkondenzátumok) és egyéb szénhidrogének (kivéve bio)

| 4.1 – 1. | Nyersolaj |
| --- | --- |

4.1 – 1.

Nyersolaj

| 4.1 – 2. | Földgázkondenzátumok (NGL) |
| --- | --- |

4.1 – 2.

Földgázkondenzátumok (NGL)

| 4.1 – 5. | Egyéb szénhidrogének |
| --- | --- |

4.1 – 5.

Egyéb szénhidrogének

P13

Földgáz (kivéve bio)

| 2.1 – | Földgáz |
| --- | --- |

2.1 –

Földgáz

P14

Tüzelőanyag (kivéve bio)

| 4.1 – 10. | Motorbenzin |
| --- | --- |

4.1 – 10.

Motorbenzin

| 4.1 – 11. | Repülőbenzin |
| --- | --- |

4.1 – 11.

Repülőbenzin

P15

Kerozin és sugárhajtómű-tüzelőanyag (kivéve bio)

| 4.1 – 12. | Benzin típusú sugárhajtómű-tüzelőanyag |
| --- | --- |

4.1 – 12.

Benzin típusú sugárhajtómű-tüzelőanyag

| 4.1 – 13. | Kerozin típusú sugárhajtómű-tüzelőanyag (a bio alkotóelemek nélkül) |
| --- | --- |

4.1 – 13.

Kerozin típusú sugárhajtómű-tüzelőanyag (a bio alkotóelemek nélkül)

| 4.1 – 14. | Egyéb kerozin |
| --- | --- |

4.1 – 14.

Egyéb kerozin

P16

Nafta

| 4.1 – 9. | Nafta |
| --- | --- |

4.1 – 9.

Nafta

P17

Közlekedési dízel (kivéve bio)

| 4.1 – 15.1. | Gázolaj dízelmotorhoz |
| --- | --- |

4.1 – 15.1.

Gázolaj dízelmotorhoz

P18

Háztartási és egyéb tüzelőolaj (kivéve bio)

| 4.1 – 15.2. | Háztartási és egyéb tüzelőolaj |
| --- | --- |

4.1 – 15.2.

Háztartási és egyéb tüzelőolaj

P19

Fűtőolaj-maradék

| 4.1 – 16.1. | Fűtőolaj – alacsony kéntartalom |
| --- | --- |

4.1 – 16.1.

Fűtőolaj – alacsony kéntartalom

| 4.1 – 16.2. | Fűtőolaj – magas kéntartalom |
| --- | --- |

4.1 – 16.2.

Fűtőolaj – magas kéntartalom

P20

Finomítói gáz, etán és LPG (cseppfolyós propán-bután)

| 4.1 – 6. | Finomítói gáz (nem cseppfolyósított) |
| --- | --- |

4.1 – 6.

Finomítói gáz (nem cseppfolyósított)

| 4.1 – 7. | Etán |
| --- | --- |

4.1 – 7.

Etán

| 4.1 – 8. | LPG (cseppfolyós propán-bután gáz) |
| --- | --- |

4.1 – 8.

LPG (cseppfolyós propán-bután gáz)

P21

Egyéb kőolajtermékek ideértve adalékokat, oxigenátokat és finomítói nyersanyagokat

| 4.1 – 4. | Adalékok/Oxigenátok |
| --- | --- |

4.1 – 4.

Adalékok/Oxigenátok

| 4.1 – 3. | Finomítói nyersanyagok |
| --- | --- |

4.1 – 3.

Finomítói nyersanyagok

| 4.1 – 17. | Lakkbenzin és SBP |
| --- | --- |

4.1 – 17.

Lakkbenzin és SBP

| 4.1 – 18. | Kenőanyagok |
| --- | --- |

4.1 – 18.

Kenőanyagok

| 4.1 – 19. | Bitumen |
| --- | --- |

4.1 – 19.

Bitumen

| 4.1 – 21. | Petrolkoksz |
| --- | --- |

4.1 – 21.

Petrolkoksz

| 4.1 – 20. | Paraffinviaszok |
| --- | --- |

4.1 – 20.

Paraffinviaszok

| 4.1 – 22. | Egyéb olajtermékek |
| --- | --- |

4.1 – 22.

Egyéb olajtermékek

P22

Nukleáris fűtőanyag

| 3.2.1 – 1.1. | Nukleáris energia |
| --- | --- |

3.2.1 – 1.1.

Nukleáris energia

P23

Fa, fahulladék és egyéb szilárd biomassza, faszén

| 5.1 – 8.1. | Faszén |
| --- | --- |

5.1 – 8.1.

Faszén

| 5.2.7 – 1.1. | Tűzifa, fahulladék és melléktermékek |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.1.

Tűzifa, fahulladék és melléktermékek

| 5.2.7 – 1.2. | Szulfit szennylúg |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.2.

Szulfit szennylúg

| 5.2.7 – 1.3. | Kipréselt cukornád |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.3.

Kipréselt cukornád

| 5.2.7 – 1.4. | Állati hulladék |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.4.

Állati hulladék

| 5.2.7 – 1.5. | Egyéb növényi anyagok és maradékok |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.5.

Egyéb növényi anyagok és maradékok

P24

Folyékony bio-tüzelőanyagok

| 5.1 – 10.1. | Biobenzin |
| --- | --- |

5.1 – 10.1.

Biobenzin

| 5.1 – 10.2. | Biodízelek |
| --- | --- |

5.1 – 10.2.

Biodízelek

| 5.1 – 10.3. | Bio sugárhajtómű-kerozin |
| --- | --- |

5.1 – 10.3.

Bio sugárhajtómű-kerozin

| 5.1 – 10.4. | Egyéb folyékony bio-tüzelőanyagok |
| --- | --- |

5.1 – 10.4.

Egyéb folyékony bio-tüzelőanyagok

P25

Biogáz

| 5.2.7 – 2.1. | Hulladéklerakó-gáz |
| --- | --- |

5.2.7 – 2.1.

Hulladéklerakó-gáz

| 5.2.7 – 2.2. | Szennyvíziszap-gáz |
| --- | --- |

5.2.7 – 2.2.

Szennyvíziszap-gáz

| 5.2.7 – 2.3. | Anaerob erjesztésből származó egyéb biogáz |
| --- | --- |

5.2.7 – 2.3.

Anaerob erjesztésből származó egyéb biogáz

| 5.2.7 – 3. | Termikus gyártásfolyamatokból származó biogáz |
| --- | --- |

5.2.7 – 3.

Termikus gyártásfolyamatokból származó biogáz

P26

Elektromos energia

| 3.1. | Villamos energia |
| --- | --- |

3.1.

Villamos energia

P27

Hő

| 3.1. | Hő |
| --- | --- |

3.1.

Hő

| 5.1 – 2. | Geotermikus energia |
| --- | --- |

5.1 – 2.

Geotermikus energia

| 5.1 – 3. | Napenergia |
| --- | --- |

5.1 – 3.

Napenergia

Energiamaradványok

Gazdasági termelési, fogyasztási és felhalmozási tevékenységek során leadott, elvezetett vagy kibocsátott, terméknek nem minősülő dolgok energiatartalom áramlásai

R28

Megújuló hulladék

| 5.1 – 7.1. | Megújuló települési hulladék |
| --- | --- |

5.1 – 7.1.

Megújuló települési hulladék

R29

Nem megújuló hulladék

| 5.1 – 6. | Ipari hulladék (nem megújuló) |
| --- | --- |

5.1 – 6.

Ipari hulladék (nem megújuló)

| 5.1 – 7.2. | Nem megújuló települési hulladék |
| --- | --- |

5.1 – 7.2.

Nem megújuló települési hulladék

R30

Mindenféle típusú energiaveszteség (extrakció, elosztás, tárolás és feldolgozás során, valamint végfelhasználásból történő hőveszteség)

A környezetbe gazdasági tevékenység által leadott, elvezetett vagy kibocsátott energiaáramlás (főleg hőveszteség formájában),

R31

Nem energetikai felhasználási célú termékek energiatartalma

Nem energetikai felhasználási célú termékek, például kenőanyagok, bitumen energiaáramlás-tartalma.

---

| 2016.2.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 33/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 33/9

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/173 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. február 9.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Aachener Weihnachts-Leberwurst/Oecher Weihnachtsleberwurst [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Németország kérelmét (2) az „Aachener Weihnachts-Leberwurst”/„Oecher Weihnachtsleberwurst” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Németország kérelmét (2) az „Aachener Weihnachts-Leberwurst”/„Oecher Weihnachtsleberwurst” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért az „Aachener Weihnachts-Leberwurst”/„Oecher Weihnachtsleberwurst” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért az „Aachener Weihnachts-Leberwurst”/„Oecher Weihnachtsleberwurst” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az „Aachener Weihnachts-Leberwurst”/„Oecher Weihnachtsleberwurst” elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első albekezdésben említett elnevezés egy, a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. mellékletének 1.2. osztályába – Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.) – tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 9-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 312., 2015.9.22., 5. o.

2

(3)  A Bizottság 2014. június 13-i 668/2014/EU végrehajtási rendelete a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2016.2.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 33/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 33/10

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/174 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. február 9.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 9-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | EG | 253,6 |
| IL | 236,2 |
| MA | 91,3 |
| TR | 116,3 |
| ZZ | 174,4 |
| 0707 00 05 | MA | 85,0 |
| TR | 182,4 |
| ZZ | 133,7 |
| 0709 91 00 | EG | 194,3 |
| ZZ | 194,3 |
| 0709 93 10 | MA | 33,6 |
| TR | 158,4 |
| ZZ | 96,0 |
| 0805 10 20 | EG | 45,5 |
| MA | 59,2 |
| TN | 46,2 |
| TR | 47,6 |
| ZZ | 49,6 |
| 0805 20 10 | IL | 127,8 |
| MA | 87,0 |
| ZZ | 107,4 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | EG | 72,6 |
| IL | 156,9 |
| JM | 156,4 |
| MA | 118,2 |
| TR | 65,1 |
| ZZ | 113,8 |
| 0805 50 10 | TR | 99,6 |
| ZZ | 99,6 |
| 0808 10 80 | CA | 138,9 |
| CL | 88,1 |
| US | 146,9 |
| ZZ | 124,6 |
| 0808 30 90 | CL | 181,1 |
| CN | 93,5 |
| TR | 81,0 |
| ZA | 110,4 |
| ZZ | 116,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

EG

253,6

IL

236,2

MA

91,3

TR

116,3

ZZ

174,4

0707 00 05

MA

85,0

TR

182,4

ZZ

133,7

0709 91 00

EG

194,3

ZZ

194,3

0709 93 10

MA

33,6

TR

158,4

ZZ

96,0

0805 10 20

EG

45,5

MA

59,2

TN

46,2

TR

47,6

ZZ

49,6

0805 20 10

IL

127,8

MA

87,0

ZZ

107,4

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

EG

72,6

IL

156,9

JM

156,4

MA

118,2

TR

65,1

ZZ

113,8

0805 50 10

TR

99,6

ZZ

99,6

0808 10 80

CA

138,9

CL

88,1

US

146,9

ZZ

124,6

0808 30 90

CL

181,1

CN

93,5

TR

81,0

ZA

110,4

ZZ

116,5

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 2016.2.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 33/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 33/12

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/175 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. február 8.)

a Spanyolország által a 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján egy bizonyos típusú nagynyomású mosó forgalomba hozatalának megtiltásáról hozott intézkedésről

(az értesítés a C(2016) 670. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a gépekről és a 95/16/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. május 17-i 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Spanyolország a 2006/42/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárásnak megfelelően a Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG (Németország) által gyártott és a LIDL Supermercados, S.A.U. (Spanyolország) által forgalmazott, Parkside PHD 100 B2 típusú nagynyomású mosó forgalomba hozatalának megtiltására hozott intézkedésről tájékoztatta a Bizottságot. |
| --- | --- |

(1)

Spanyolország a 2006/42/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárásnak megfelelően a Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG (Németország) által gyártott és a LIDL Supermercados, S.A.U. (Spanyolország) által forgalmazott, Parkside PHD 100 B2 típusú nagynyomású mosó forgalomba hozatalának megtiltására hozott intézkedésről tájékoztatta a Bizottságot.

| (2) | A spanyol hatóságok azzal indokolták intézkedésüket, hogy a nagynyomású mosó nem felel meg a 2006/42/EK irányelv I. mellékletében foglalt alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek. |
| --- | --- |

(2)

A spanyol hatóságok azzal indokolták intézkedésüket, hogy a nagynyomású mosó nem felel meg a 2006/42/EK irányelv I. mellékletében foglalt alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek.

| (3) | A 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.5.1. pontja („Villamosenergia-ellátás”) előírja, hogy a villamos energiával működő gépeket úgy kell megtervezni, gyártani és felszerelni, hogy minden elektromos jellegű veszélyt meg lehessen akadályozni. Ugyanezen I. melléklet 1.5.2. pontja („Sztatikus elektromosság”) előírja, hogy a gépet úgy kell megtervezni és gyártani, hogy megakadályozza vagy korlátozza a potenciálisan veszélyes elektrosztatikus feltöltődést, és/vagy el kell azt látni kisütő szerkezettel. |
| --- | --- |

(3)

A 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.5.1. pontja („Villamosenergia-ellátás”) előírja, hogy a villamos energiával működő gépeket úgy kell megtervezni, gyártani és felszerelni, hogy minden elektromos jellegű veszélyt meg lehessen akadályozni. Ugyanezen I. melléklet 1.5.2. pontja („Sztatikus elektromosság”) előírja, hogy a gépet úgy kell megtervezni és gyártani, hogy megakadályozza vagy korlátozza a potenciálisan veszélyes elektrosztatikus feltöltődést, és/vagy el kell azt látni kisütő szerkezettel.

| (4) | A gyártó által a nagynyomású mosóra kiállított EK-megfelelőségi nyilatkozat hivatkozott többek között az EN 60335-2-67:2009 harmonizált szabvány „Háztartási és hasonló jellegű villamos készülékek. Biztonság. 2. rész-67: Kereskedelmi felhasználású padlóápoló és padlótisztító gépek követelményei (IEC 60335-2-67:2002 [Módosítva])+ A1:2005 [Módosítva])” című részére. |
| --- | --- |

(4)

A gyártó által a nagynyomású mosóra kiállított EK-megfelelőségi nyilatkozat hivatkozott többek között az EN 60335-2-67:2009 harmonizált szabvány „Háztartási és hasonló jellegű villamos készülékek. Biztonság. 2. rész-67: Kereskedelmi felhasználású padlóápoló és padlótisztító gépek követelményei (IEC 60335-2-67:2002 [Módosítva])+ A1:2005 [Módosítva])” című részére.

| (5) | A spanyol hatóságok szerint a nagynyomású mosónak a következő hiányosságai voltak:






  — | a káros vízbehatolás elleni érintésvédelmi osztálya alacsonyabb volt, mint a kézi készülékek esetében előírt IPX7 érintésvédelmi osztály, aminek következtében fennállt az áramütés kockázata. Ez nem volt összhangban a 2006/42/EK irányelv I. melléklete 1.5.1. és 1.5.2. pontjának, valamint az EN 60335-2-67:2009 harmonizált szabvány 6.2. bekezdésének a kézi készülékekre vonatkozó rendelkezéseivel, |
| --- | --- | --- |

(5)

A spanyol hatóságok szerint a nagynyomású mosónak a következő hiányosságai voltak:

—

a káros vízbehatolás elleni érintésvédelmi osztálya alacsonyabb volt, mint a kézi készülékek esetében előírt IPX7 érintésvédelmi osztály, aminek következtében fennállt az áramütés kockázata. Ez nem volt összhangban a 2006/42/EK irányelv I. melléklete 1.5.1. és 1.5.2. pontjának, valamint az EN 60335-2-67:2009 harmonizált szabvány 6.2. bekezdésének a kézi készülékekre vonatkozó rendelkezéseivel,

| — | az elektromos kábel rövidebb volt 15 m-nél, aminek következtében fennállt az áramütés kockázata. Ez nem volt összhangban a 2006/42/EK irányelv I. melléklete 1.5.1. és 1.5.2. pontjának, valamint az EN 60335-2-67:2009 harmonizált szabvány 25.7. bekezdésének a kézi készülékekre vonatkozó rendelkezéseivel, |
| --- | --- |

—

az elektromos kábel rövidebb volt 15 m-nél, aminek következtében fennállt az áramütés kockázata. Ez nem volt összhangban a 2006/42/EK irányelv I. melléklete 1.5.1. és 1.5.2. pontjának, valamint az EN 60335-2-67:2009 harmonizált szabvány 25.7. bekezdésének a kézi készülékekre vonatkozó rendelkezéseivel,

| — | a nagynyomású mosón a talajtól kevesebb mint 60 mm-re volt egy nyílás, amelyen keresztül folyadék juthatott a feszültség alatt álló alkatrészekhez, aminek következtében fennállt az áramütés kockázata. Ez nem volt összhangban a 2006/42/EK irányelv I. melléklete 1.5.1. és 1.5.2. pontjának, valamint az EN 60335-2-67:2009 harmonizált szabvány 22.101. bekezdésének rendelkezéseivel. |
| --- | --- |

—

a nagynyomású mosón a talajtól kevesebb mint 60 mm-re volt egy nyílás, amelyen keresztül folyadék juthatott a feszültség alatt álló alkatrészekhez, aminek következtében fennállt az áramütés kockázata. Ez nem volt összhangban a 2006/42/EK irányelv I. melléklete 1.5.1. és 1.5.2. pontjának, valamint az EN 60335-2-67:2009 harmonizált szabvány 22.101. bekezdésének rendelkezéseivel.

| (6) | A Bizottság felkérte a gyártót (Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG) és a forgalmazót (LIDL Supermercados, S.A.U.), hogy tegyék meg észrevételeiket a spanyol hatóságok intézkedésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság felkérte a gyártót (Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG) és a forgalmazót (LIDL Supermercados, S.A.U.), hogy tegyék meg észrevételeiket a spanyol hatóságok intézkedésével kapcsolatban.

| (7) | A gyártótól nem érkezett válasz. A forgalmazó – a képviselőjétől kapott válasz szerint – úgy vélte, hogy a gép egy hordozható készülék, és a kevésbé szigorú műszaki követelmények, alacsonyabb érintésvédelmi osztály és rövidebb elektromos kábel összhangban áll a hordozható készülékekre vonatkozó előírásokkal, míg a spanyol hatóságok által számon kért hiányosságok a kézi készülékekre vonatkozó követelményekhez viszonyítva állnak fenn. A nyílást illetően a forgalmazó úgy vélte, hogy a követelmény teljesült, mivel a nagynyomású mosóban nincsenek feszültség alatt álló alkatrészek kevesebb mint 60 mm-re a talajtól. |
| --- | --- |

(7)

A gyártótól nem érkezett válasz. A forgalmazó – a képviselőjétől kapott válasz szerint – úgy vélte, hogy a gép egy hordozható készülék, és a kevésbé szigorú műszaki követelmények, alacsonyabb érintésvédelmi osztály és rövidebb elektromos kábel összhangban áll a hordozható készülékekre vonatkozó előírásokkal, míg a spanyol hatóságok által számon kért hiányosságok a kézi készülékekre vonatkozó követelményekhez viszonyítva állnak fenn. A nyílást illetően a forgalmazó úgy vélte, hogy a követelmény teljesült, mivel a nagynyomású mosóban nincsenek feszültség alatt álló alkatrészek kevesebb mint 60 mm-re a talajtól.

| (8) | A rendelkezésre álló dokumentumok szerint az, hogy a spanyol hatóságok és a forgalmazó eltérő mértékű műszaki biztonsági követelményeket vettek figyelembe, közvetlenül összefügg azzal a kérdéssel, hogy a nagynyomású mosót kézi vagy hordozható készüléknek kell-e minősíteni az EN 60335-1 harmonizált szabvány „Háztartási és hasonló jellegű villamos készülékek. Biztonság. 1. rész: Általános követelmények” című részének fogalommeghatározása szerint. Emellett az EN 60335-2-67 szabványt az EN 60335-1 szabvánnyal együtt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(8)

A rendelkezésre álló dokumentumok szerint az, hogy a spanyol hatóságok és a forgalmazó eltérő mértékű műszaki biztonsági követelményeket vettek figyelembe, közvetlenül összefügg azzal a kérdéssel, hogy a nagynyomású mosót kézi vagy hordozható készüléknek kell-e minősíteni az EN 60335-1 harmonizált szabvány „Háztartási és hasonló jellegű villamos készülékek. Biztonság. 1. rész: Általános követelmények” című részének fogalommeghatározása szerint. Emellett az EN 60335-2-67 szabványt az EN 60335-1 szabvánnyal együtt kell alkalmazni.

| (9) | A spanyol hatóságok által szolgáltatott bizonyítékok és a forgalmazó által elküldött dokumentumok elemzése alapján azt a következtetést lehetett levonni, hogy a nagynyomású mosó kettős felhasználású termék, ami azt jelenti, hogy nemcsak hordozható készülékként lehet használni, ahogy a forgalmazó állítja, hanem kézi készülékként is, miként azt a spanyol hatóságok megjegyezték. Mindenesetre még ha a nagynyomású mosó hordozható készüléknek tekinthető is, kézi készülékként való használatát „ésszerűen előrelátható rendellenes használatnak” lehet tekinteni a 2006/42/EK irányelv I. melléklete 1.1.2. és 1.7.4.1. pontjában előírt, a biztonság beépítésének alapelvei értelmében, amelyek előírják, hogy a gyártónak a gép rendeltetésszerű használatát és ésszerűen előrelátható rendellenes használatát egyaránt figyelembe kell vennie. A nagynyomású mosónak ezért mindenképpen meg kell felelnie a kézi készülékekre vonatkozó szigorúbb műszaki biztonsági követelményeknek. |
| --- | --- |

(9)

A spanyol hatóságok által szolgáltatott bizonyítékok és a forgalmazó által elküldött dokumentumok elemzése alapján azt a következtetést lehetett levonni, hogy a nagynyomású mosó kettős felhasználású termék, ami azt jelenti, hogy nemcsak hordozható készülékként lehet használni, ahogy a forgalmazó állítja, hanem kézi készülékként is, miként azt a spanyol hatóságok megjegyezték. Mindenesetre még ha a nagynyomású mosó hordozható készüléknek tekinthető is, kézi készülékként való használatát „ésszerűen előrelátható rendellenes használatnak” lehet tekinteni a 2006/42/EK irányelv I. melléklete 1.1.2. és 1.7.4.1. pontjában előírt, a biztonság beépítésének alapelvei értelmében, amelyek előírják, hogy a gyártónak a gép rendeltetésszerű használatát és ésszerűen előrelátható rendellenes használatát egyaránt figyelembe kell vennie. A nagynyomású mosónak ezért mindenképpen meg kell felelnie a kézi készülékekre vonatkozó szigorúbb műszaki biztonsági követelményeknek.

| (10) | Következésképpen a Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG (Németország) által gyártott és a LIDL Supermercados, S.A.U. (Spanyolország) által forgalmazott, Parkside PHD 100 B2 típusú nagynyomású mosó nem felel meg a 2006/42/EK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek. A megfelelés hiánya súlyos kockázatot jelent a felhasználók testi épségére nézve. Ezért a Spanyolország által hozott intézkedést indokoltnak kell tekinteni, |
| --- | --- |

(10)

Következésképpen a Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG (Németország) által gyártott és a LIDL Supermercados, S.A.U. (Spanyolország) által forgalmazott, Parkside PHD 100 B2 típusú nagynyomású mosó nem felel meg a 2006/42/EK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek. A megfelelés hiánya súlyos kockázatot jelent a felhasználók testi épségére nézve. Ezért a Spanyolország által hozott intézkedést indokoltnak kell tekinteni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG (Németország) által gyártott és a LIDL Supermercados, S.A.U. (Spanyolország) által forgalmazott, Parkside PHD 100 B2 típusú nagynyomású mosó forgalomba hozatalának megtiltására Spanyolország által hozott intézkedés indokolt.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 8-án.

a Bizottság részéről

Elżbieta BIEŃKOWSKA

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 157., 2006.6.9., 24. o.

1

---

| 2016.2.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 33/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 33/14

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/176 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. február 9.)

a Kínai Népköztársaságból származó és a Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd által gyártott borkősav behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikkére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   HATÁLYOS INTÉZKEDÉSEK

| (1) | Az 1225/2009/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján lefolytatott, a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó borkősav behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatot követően a 130/2006/EK tanácsi rendelettel (2) dömpingellenes intézkedéseket vezettek be. Az intézkedések a Kínai Népköztársaságból származó borkősav valamennyi exportáló gyártójára vonatkoztak, kivéve a Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd-t, amely esetében nulla százalékos vámtételt alkalmaztak. |
| --- | --- |

(1)

Az 1225/2009/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján lefolytatott, a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó borkősav behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatot követően a 130/2006/EK tanácsi rendelettel (2) dömpingellenes intézkedéseket vezettek be. Az intézkedések a Kínai Népköztársaságból származó borkősav valamennyi exportáló gyártójára vonatkoztak, kivéve a Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd-t, amely esetében nulla százalékos vámtételt alkalmaztak.

2

| (2) | A WTO Fellebbezési Testülete „Mexikó – rizs” esetről készített jelentésével (a továbbiakban: a WTO Fellebbezési Testületének jelentése) (3) összhangban, a 332/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet értelmében a Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd-t, mint kínai exportáló gyártót, kizárták a 130/2006/EK rendeletben kiszabott intézkedések (4) későbbi felülvizsgálatainak hatálya alól. |
| --- | --- |

(2)

A WTO Fellebbezési Testülete „Mexikó – rizs” esetről készített jelentésével (a továbbiakban: a WTO Fellebbezési Testületének jelentése) (3) összhangban, a 332/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet értelmében a Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd-t, mint kínai exportáló gyártót, kizárták a 130/2006/EK rendeletben kiszabott intézkedések (4) későbbi felülvizsgálatainak hatálya alól.

3

4

| (3) | Az eredeti intézkedések ezt követően különböző felülvizsgálat tárgyát képezték (5). Ennek eredményeként a hatályban lévő intézkedések értelmében 34,9 %-os országos vámot és két különálló kínai exportáló gyártó esetében 4,7 %-os, illetve 10,1 %-os egyedi vámtételt alkalmaztak (6). |
| --- | --- |

(3)

Az eredeti intézkedések ezt követően különböző felülvizsgálat tárgyát képezték (5). Ennek eredményeként a hatályban lévő intézkedések értelmében 34,9 %-os országos vámot és két különálló kínai exportáló gyártó esetében 4,7 %-os, illetve 10,1 %-os egyedi vámtételt alkalmaztak (6).

5

6

| (4) | A Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd-re korlátozódó korábbi vizsgálatot 2011. július 29-én indították meg (7). A panasz visszavonását követően az eljárást – intézkedések elrendelése nélkül – a 2012. június 4-i bizottsági határozattal (8) megszüntették. |
| --- | --- |

(4)

A Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd-re korlátozódó korábbi vizsgálatot 2011. július 29-én indították meg (7). A panasz visszavonását követően az eljárást – intézkedések elrendelése nélkül – a 2012. június 4-i bizottsági határozattal (8) megszüntették.

7

8

1.2.   A VIZSGÁLAT MEGINDÍTÁSA

| (5) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2014. december 4-én az alaprendelet 5. cikke alapján a Kínából származó borkősav Unióba történő behozatala tekintetében a Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd-re (a továbbiakban: Bioking vagy exportáló gyártó) korlátozódó dömpingellenes vizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (9). |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2014. december 4-én az alaprendelet 5. cikke alapján a Kínából származó borkősav Unióba történő behozatala tekintetében a Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd-re (a továbbiakban: Bioking vagy exportáló gyártó) korlátozódó dömpingellenes vizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (9).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

9

| (6) | A Bizottság a vizsgálatot a borkősav négy uniós gyártója, a Distillerie Bonollo S.r.l., a Caviro Distillerie S.r.l., az Industria Chimica Valenzana S.p.a. és a Distilleries Mazzari S.p.a. (a továbbiakban: panaszosok) által 2014. október 21-én benyújtott panasza alapján indította el. A panaszosok a borkősav uniós termelésének több mint 25 %-át képviselik. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság a vizsgálatot a borkősav négy uniós gyártója, a Distillerie Bonollo S.r.l., a Caviro Distillerie S.r.l., az Industria Chimica Valenzana S.p.a. és a Distilleries Mazzari S.p.a. (a továbbiakban: panaszosok) által 2014. október 21-én benyújtott panasza alapján indította el. A panaszosok a borkősav uniós termelésének több mint 25 %-át képviselik. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.

| (7) | Az exportáló gyártó a vizsgálat megindítását követően kérte a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatását. Az exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság azáltal, hogy az alaprendelet 5. cikke alapján egyetlen vállalat ellen indított új dömpingellenes vizsgálatot, megsértette a GATT VI. cikkében és a WTO dömpingellenes megállapodásának (WTO ADA) (10) 5.8. cikkében foglalt alapelvet, mivel dömpingellenes vizsgálatot harmadik országok ellen kell indítani. A gyártó különösen azzal érvelt, hogy a jelenlegi vizsgálat eredménye egy időközi felülvizsgálaténak felelne meg, ami ellentétes lenne a WTO Fellebbezési Testületének a (2) preambulumbekezdésben említett jelentésével. |
| --- | --- |

(7)

Az exportáló gyártó a vizsgálat megindítását követően kérte a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatását. Az exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság azáltal, hogy az alaprendelet 5. cikke alapján egyetlen vállalat ellen indított új dömpingellenes vizsgálatot, megsértette a GATT VI. cikkében és a WTO dömpingellenes megállapodásának (WTO ADA) (10) 5.8. cikkében foglalt alapelvet, mivel dömpingellenes vizsgálatot harmadik országok ellen kell indítani. A gyártó különösen azzal érvelt, hogy a jelenlegi vizsgálat eredménye egy időközi felülvizsgálaténak felelne meg, ami ellentétes lenne a WTO Fellebbezési Testületének a (2) preambulumbekezdésben említett jelentésével.

10

| (8) | Piacvédelmi vizsgálatokat valóban nem vállalatok, hanem harmadik országok ellen folytatnak le. Ebben az esetben kivételesen egyetlen vállalat ellen indult vizsgálat az alaprendelet 5. cikke és nem a 11. cikkének (3) bekezdése alapján, ami nem ellentétes, hanem összhangban van a WTO Fellebbezési Testületének jelentésével. A Fellebbezési Testület jelentése kimondja, hogy azt az exportáló gyártót, amelyről az eredeti vizsgálatban nem állapították meg, hogy dömpinget folytatott, ki kell zárni az ilyen vizsgálat eredményeként elrendelt végleges intézkedések hatálya alól, és az ilyen gyártó nem tehető az eredeti intézkedések későbbi felülvizsgálatainak tárgyává. A jelentésből nem következik, hogy az ilyen exportáló gyártó és annak behozatalai tekintetében ne lehetne a dömpingelt behozatallal szembeni védelem érdekében új vizsgálatot indítani és ne lehetne intézkedéseket elrendelni, amennyiben az intézkedések elrendelésének feltételei teljesülnek. |
| --- | --- |

(8)

Piacvédelmi vizsgálatokat valóban nem vállalatok, hanem harmadik országok ellen folytatnak le. Ebben az esetben kivételesen egyetlen vállalat ellen indult vizsgálat az alaprendelet 5. cikke és nem a 11. cikkének (3) bekezdése alapján, ami nem ellentétes, hanem összhangban van a WTO Fellebbezési Testületének jelentésével. A Fellebbezési Testület jelentése kimondja, hogy azt az exportáló gyártót, amelyről az eredeti vizsgálatban nem állapították meg, hogy dömpinget folytatott, ki kell zárni az ilyen vizsgálat eredményeként elrendelt végleges intézkedések hatálya alól, és az ilyen gyártó nem tehető az eredeti intézkedések későbbi felülvizsgálatainak tárgyává. A jelentésből nem következik, hogy az ilyen exportáló gyártó és annak behozatalai tekintetében ne lehetne a dömpingelt behozatallal szembeni védelem érdekében új vizsgálatot indítani és ne lehetne intézkedéseket elrendelni, amennyiben az intézkedések elrendelésének feltételei teljesülnek.

| (9) | Az Unió jogszabályait lehetőség szerint úgy kell értelmezni, hogy azok összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen akkor, ha a szóban forgó rendelkezések célja az Európai Unió által kötött nemzetközi egyezmény végrehajtása. Mivel a WTO dömpingellenes megállapodása egyrészről lehetővé teszi a kárt okozó dömping elleni intézkedések elrendelését, másrészről viszont a Fellebbezési Testület értelmezése szerint nem teszi lehetővé azon vállalatok felülvizsgálatát, amelyekről az eredeti vizsgálatban azt állapították meg, hogy nem folytattak dömpinget, az alaprendeletet szükségszerűen úgy kell értelmezni, hogy az lehetőséget biztosít az Uniónak arra, hogy az olyan esetben, mint a jelenlegi, amikor a kárt okozó dömpingre vonatkozóan meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre, az alaprendelet 5. cikke alapján vizsgálatot indíthasson. |
| --- | --- |

(9)

Az Unió jogszabályait lehetőség szerint úgy kell értelmezni, hogy azok összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen akkor, ha a szóban forgó rendelkezések célja az Európai Unió által kötött nemzetközi egyezmény végrehajtása. Mivel a WTO dömpingellenes megállapodása egyrészről lehetővé teszi a kárt okozó dömping elleni intézkedések elrendelését, másrészről viszont a Fellebbezési Testület értelmezése szerint nem teszi lehetővé azon vállalatok felülvizsgálatát, amelyekről az eredeti vizsgálatban azt állapították meg, hogy nem folytattak dömpinget, az alaprendeletet szükségszerűen úgy kell értelmezni, hogy az lehetőséget biztosít az Uniónak arra, hogy az olyan esetben, mint a jelenlegi, amikor a kárt okozó dömpingre vonatkozóan meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre, az alaprendelet 5. cikke alapján vizsgálatot indíthasson.

| (10) | Mindenesetre – amint azt az Unió bíróságainak ítélkezési gyakorlata is megerősíti – az alaprendelet egyetlen rendelkezése sem gátolja, hogy az alaprendelet 5. cikke alapján új dömpingellenes eljárást lehessen indítani egyetlen olyan vállalattal szemben, amelyről egy másik eljárásban azt állapították meg, hogy nem folytatott dömpinget, és jelenleg meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre a kárt okozó dömpingjét illetően (11). A Bizottság az exportáló gyártó állításait ezért elutasította. |
| --- | --- |

(10)

Mindenesetre – amint azt az Unió bíróságainak ítélkezési gyakorlata is megerősíti – az alaprendelet egyetlen rendelkezése sem gátolja, hogy az alaprendelet 5. cikke alapján új dömpingellenes eljárást lehessen indítani egyetlen olyan vállalattal szemben, amelyről egy másik eljárásban azt állapították meg, hogy nem folytatott dömpinget, és jelenleg meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre a kárt okozó dömpingjét illetően (11). A Bizottság az exportáló gyártó állításait ezért elutasította.

11

1.3.   ÉRDEKELT FELEK

| (11) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az uniós gyártók szövetségét, az exportáló gyártót és a Kínai Népköztársaság hatóságait, valamint az ismert független importőröket, beszállítókat és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(11)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az uniós gyártók szövetségét, az exportáló gyártót és a Kínai Népköztársaság hatóságait, valamint az ismert független importőröket, beszállítókat és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (12) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(12)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

1.4.   ANALÓG ORSZÁGBELI GYÁRTÓK

| (13) | A Bizottság a vizsgálat megindításáról tájékoztatta Argentína, Ausztrália, Brazília, Chile és India gyártóit is, és felkérte őket a részvételre. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország) Argentínát tervezi figyelembe venni. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság a vizsgálat megindításáról tájékoztatta Argentína, Ausztrália, Brazília, Chile és India gyártóit is, és felkérte őket a részvételre. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország) Argentínát tervezi figyelembe venni.

1.5.   MINTAVÉTEL

| (14) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.5.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (15) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a legmagasabb uniós értékesítési mennyiség alapján választotta ki, ugyanakkor biztosította, hogy a mintában mindkét tagállam, Olaszország és Spanyolország is képviselve legyen. A Bizottság az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló összes információra, úgymint a panaszra, az olaszországi Ipari Lepárlók és Szeszesitalgyártók Országos Szövetségétől (Assodistil) és – az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése szerint – az aktuális gyakorlatban részt vevő egyéb ismert uniós gyártóktól kapott információkra támaszkodott. Az ideiglenes minta három uniós gyártóból állt. A mintába felvett uniós gyártók a hasonló termék uniós össztermelésének mintegy 56 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a legmagasabb uniós értékesítési mennyiség alapján választotta ki, ugyanakkor biztosította, hogy a mintában mindkét tagállam, Olaszország és Spanyolország is képviselve legyen. A Bizottság az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló összes információra, úgymint a panaszra, az olaszországi Ipari Lepárlók és Szeszesitalgyártók Országos Szövetségétől (Assodistil) és – az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése szerint – az aktuális gyakorlatban részt vevő egyéb ismert uniós gyártóktól kapott információkra támaszkodott. Az ideiglenes minta három uniós gyártóból állt. A mintába felvett uniós gyártók a hasonló termék uniós össztermelésének mintegy 56 %-át képviselték.

| (16) | A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket.

| (17) | Az ideiglenes mintában nem szereplő egyik uniós gyártó azt állította, hogy a minta nem tükrözi megfelelően a kisebb uniós gyártók helyzetét. Azzal érvelt, hogy a kisebb gyártókat is be kellene vonni a végleges mintába, hiszen a Biokingtől származó dömpingelt behozatal káros hatása főleg a kisebb vállalatokat érintette. Az olaszországi Ipari Lepárlók és Szeszesitalgyártók Országos Szövetsége (Assodistil) ugyanezt állította. |
| --- | --- |

(17)

Az ideiglenes mintában nem szereplő egyik uniós gyártó azt állította, hogy a minta nem tükrözi megfelelően a kisebb uniós gyártók helyzetét. Azzal érvelt, hogy a kisebb gyártókat is be kellene vonni a végleges mintába, hiszen a Biokingtől származó dömpingelt behozatal káros hatása főleg a kisebb vállalatokat érintette. Az olaszországi Ipari Lepárlók és Szeszesitalgyártók Országos Szövetsége (Assodistil) ugyanezt állította.

| (18) | A borkősav uniós gyártói valamennyien kis- és középvállalkozások. Egy kisebb uniós gyártó felvétele a mintába alapvetően nem változtatta volna meg a minta reprezentatív jellegét és nem lett volna jelentős hatással a minta adatai alapján vizsgált kármutatókra. Az olyan makrogazdasági mutatók, mint a (98) preambulumbekezdésben ismertetett értékesítési volumen, minden esetben az uniós gazdasági ágazat egészének, azaz valamennyi uniós gyártónak az adatain alapulnak, beleértve a szóban forgó uniós gyártót is. |
| --- | --- |

(18)

A borkősav uniós gyártói valamennyien kis- és középvállalkozások. Egy kisebb uniós gyártó felvétele a mintába alapvetően nem változtatta volna meg a minta reprezentatív jellegét és nem lett volna jelentős hatással a minta adatai alapján vizsgált kármutatókra. Az olyan makrogazdasági mutatók, mint a (98) preambulumbekezdésben ismertetett értékesítési volumen, minden esetben az uniós gazdasági ágazat egészének, azaz valamennyi uniós gyártónak az adatain alapulnak, beleértve a szóban forgó uniós gyártót is.

| (19) | Ezen túlmenően voltak más olyan, a mintába fel nem vett uniós gyártók is, valamennyien kis- és középvállalkozások, amelyek értékesítési volumene még jelentősebb volt, és amelyek szintén hajlandóak lettek volna részt venni a mintában. A szóban forgó uniós gyártó nem hozott fel más érvet arra, hogy az említett gyártók bármelyikét figyelmen kívül kellett volna hagyni és helyette az ő vállalatát kellett volna felvenni a mintába. |
| --- | --- |

(19)

Ezen túlmenően voltak más olyan, a mintába fel nem vett uniós gyártók is, valamennyien kis- és középvállalkozások, amelyek értékesítési volumene még jelentősebb volt, és amelyek szintén hajlandóak lettek volna részt venni a mintában. A szóban forgó uniós gyártó nem hozott fel más érvet arra, hogy az említett gyártók bármelyikét figyelmen kívül kellett volna hagyni és helyette az ő vállalatát kellett volna felvenni a mintába.

| (20) | További észrevétel nem érkezett. Az ideiglenes mintát így jóváhagyták. A minta az uniós gazdasági ágazat tekintetében reprezentatív. |
| --- | --- |

(20)

További észrevétel nem érkezett. Az ideiglenes mintát így jóváhagyták. A minta az uniós gazdasági ágazat tekintetében reprezentatív.

1.5.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (21) | A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

| (22) | A kért információkat tíz vállalat nyújtotta be. Ezen vállalatok közül azonban csak egy volt az érintett termék független importőre/forgalmazója. A fennmaradó kilenc vállalatot a Bizottság felhasználónak tekintette, és elküldte számukra a kérdőíveket. |
| --- | --- |

(22)

A kért információkat tíz vállalat nyújtotta be. Ezen vállalatok közül azonban csak egy volt az érintett termék független importőre/forgalmazója. A fennmaradó kilenc vállalatot a Bizottság felhasználónak tekintette, és elküldte számukra a kérdőíveket.

| (23) | Az együttműködő független importőrök/kereskedők alacsony számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(23)

Az együttműködő független importőrök/kereskedők alacsony számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.

1.6.   PIACGAZDASÁGI ELBÁNÁS IRÁNTI KÉRELEM

| (24) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának alkalmazása céljából a kínai exportáló gyártó kérésére elküldte a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának alkalmazása céljából a kínai exportáló gyártó kérésére elküldte a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot.

1.7.   A KÉRDŐÍVRE ADOTT VÁLASZOK

| (25) | A Bizottság kérdőívet küldött a mintába felvett három uniós gyártónak, az együttműködő független importőrnek/kereskedőnek, kilenc felhasználónak, tizenhárom beszállítónak, a kínai exportáló gyártónak és öt lehetséges analóg ország, vagyis Argentína, Ausztrália, Brazília, Chile és India gyártóinak. Ezenkívül az USA-beli lehetséges gyártókkal telefonon vette fel a kapcsolatot. Ezek a megkeresések azonban megerősítették, hogy borkősavat az USA-ban nem állítanak elő. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság kérdőívet küldött a mintába felvett három uniós gyártónak, az együttműködő független importőrnek/kereskedőnek, kilenc felhasználónak, tizenhárom beszállítónak, a kínai exportáló gyártónak és öt lehetséges analóg ország, vagyis Argentína, Ausztrália, Brazília, Chile és India gyártóinak. Ezenkívül az USA-beli lehetséges gyártókkal telefonon vette fel a kapcsolatot. Ezek a megkeresések azonban megerősítették, hogy borkősavat az USA-ban nem állítanak elő.

| (26) | Kitöltött kérdőívek a mintába felvett három uniós gyártótól, egy együttműködő független importőrtől, nyolc felhasználótól, négy uniós beszállítótól, a kínai exportáló gyártótól és egy ausztrál gyártótól érkeztek. |
| --- | --- |

(26)

Kitöltött kérdőívek a mintába felvett három uniós gyártótól, egy együttműködő független importőrtől, nyolc felhasználótól, négy uniós beszállítótól, a kínai exportáló gyártótól és egy ausztrál gyártótól érkeztek.

1.8.   ELLENŐRZŐ LÁTOGATÁSOK

| (27) | A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping és az abból eredő kár, valamint az uniós érdek megállapításához szükséges valamennyi információt. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásra a következő vállalatok telephelyén került sor: | Uniós gyártók






  — | Caviro Distillerie S.r.l, Faenza, Olaszország, |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping és az abból eredő kár, valamint az uniós érdek megállapításához szükséges valamennyi információt. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásra a következő vállalatok telephelyén került sor:

Uniós gyártók

—

Caviro Distillerie S.r.l, Faenza, Olaszország,

| — | Comercial Quimica Sarasa s.l., „Tydsa”, Girona, Spanyolország, |
| --- | --- |

—

Comercial Quimica Sarasa s.l., „Tydsa”, Girona, Spanyolország,

| — | Distillerie Mazzari S.p.a., Ravenna, Olaszország. |
| --- | --- |

—

Distillerie Mazzari S.p.a., Ravenna, Olaszország.

| | Független importőr:






  — | RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Németország. |
| --- | --- | --- |

Független importőr:

—

RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Németország.

| | Felhasználók:






  — | DuPont Nutrition Biosciences ApS, Aarhus, Dánia, |
| --- | --- | --- |

Felhasználók:

—

DuPont Nutrition Biosciences ApS, Aarhus, Dánia,

| — | VG-Orth GmbH & Co. KG, Stadtoldendorf, Németország. |
| --- | --- |

—

VG-Orth GmbH & Co. KG, Stadtoldendorf, Németország.

| | Kínai exportáló gyártó:






  — | Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Tangqi industrial park, Yuhang District, Hangzhou, Zhejiang, Kína. |
| --- | --- | --- |

Kínai exportáló gyártó:

—

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Tangqi industrial park, Yuhang District, Hangzhou, Zhejiang, Kína.

| | Analóg országbeli gyártó:






  — | Australian Tartaric Products Pty Ltd, Colignan, Victoria, Ausztrália. |
| --- | --- | --- |

Analóg országbeli gyártó:

—

Australian Tartaric Products Pty Ltd, Colignan, Victoria, Ausztrália.

1.9.   VIZSGÁLATI IDŐSZAK ÉS A FIGYELEMBE VETT IDŐSZAK

| (28) | A dömping és a kár kivizsgálása a 2013 október 1 és 2014 szeptember 30 közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2011. január 1 és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(28)

A dömping és a kár kivizsgálása a 2013 október 1 és 2014 szeptember 30 közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2011. január 1 és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   AZ ÉRINTETT TERMÉK

| (29) | Az érintett termék a jelenleg az ex 2918 12 00 KN-kód (TARIC-kód: 2918120090) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó borkősav az Európai Gyógyszerkönyvben ismertetett módszer szerint vizes oldatban mért, legalább 12,0 fokos negatív optikai forgatóképességű D-(-)-borkősav kivételével (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(29)

Az érintett termék a jelenleg az ex 2918 12 00 KN-kód (TARIC-kód: 2918120090) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó borkősav az Európai Gyógyszerkönyvben ismertetett módszer szerint vizes oldatban mért, legalább 12,0 fokos negatív optikai forgatóképességű D-(-)-borkősav kivételével (a továbbiakban: érintett termék).

| (30) | A borkősavat olyan késztermékek összetevőjeként használják, mint a bor és más italok, élelmiszerek és gyógyszerkészítmények, illetve – bizonyos kémiai folyamatok gyorsítása vagy lassítása céljából – adalékanyagként, például a gipszkészítés során, ahol a folyamat lassítására alkalmazzák. |
| --- | --- |

(30)

A borkősavat olyan késztermékek összetevőjeként használják, mint a bor és más italok, élelmiszerek és gyógyszerkészítmények, illetve – bizonyos kémiai folyamatok gyorsítása vagy lassítása céljából – adalékanyagként, például a gipszkészítés során, ahol a folyamat lassítására alkalmazzák.

| (31) | Az érintett termék vagy a bortermelés során keletkező melléktermékekből, vagyis a borseprőből nyerhető, mint valamennyi uniós gyártó esetében („természetes borkősav”), vagy kémiai szintézisen keresztül benzolból és maleinsav-anhidridből. A Bioking ez utóbbi anyagot használja fő nyersanyagként („szintetikus borkősav”). |
| --- | --- |

(31)

Az érintett termék vagy a bortermelés során keletkező melléktermékekből, vagyis a borseprőből nyerhető, mint valamennyi uniós gyártó esetében („természetes borkősav”), vagy kémiai szintézisen keresztül benzolból és maleinsav-anhidridből. A Bioking ez utóbbi anyagot használja fő nyersanyagként („szintetikus borkősav”).

2.2.   A HASONLÓ TERMÉK

| (32) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(32)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az érintett termék,

| — | az exportáló gyártó által előállított és Kína belföldi piacán értékesített termék, |
| --- | --- |

—

az exportáló gyártó által előállított és Kína belföldi piacán értékesített termék,

| — | az alábbi (63)–(68) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a kiválasztott analóg országban gyártott és ezen ország belföldi piacán értékesített termék, és |
| --- | --- |

—

az alábbi (63)–(68) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a kiválasztott analóg országban gyártott és ezen ország belföldi piacán értékesített termék, és

| — | az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék.

| (33) | A Bizottság döntése értelmében ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság döntése értelmében ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.

2.3.   A TERMÉKKÖRT ÉRINTŐ KÉRELMEK

| (34) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a szintetikus és a természetes borkősav nem hasonló termékek. Az említett fél szerint a borkősav két típusa esetében eltérőek a nyersanyagok, a gyártási eljárás, az előállítási költségek, eltérő a szabályozás, a fogyasztói megítélés, a fizikai jellemzők és a végső felhasználás. Az említett különbségek nem teszik lehetővé a Bioking által előállított szintetikus borkősav és az uniós gazdasági ágazat által gyártott természetes borkősav tisztességes összehasonlítását. |
| --- | --- |

(34)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a szintetikus és a természetes borkősav nem hasonló termékek. Az említett fél szerint a borkősav két típusa esetében eltérőek a nyersanyagok, a gyártási eljárás, az előállítási költségek, eltérő a szabályozás, a fogyasztói megítélés, a fizikai jellemzők és a végső felhasználás. Az említett különbségek nem teszik lehetővé a Bioking által előállított szintetikus borkősav és az uniós gazdasági ágazat által gyártott természetes borkősav tisztességes összehasonlítását.

| (35) | A szóban forgó fél azt is állította, hogy az eltérő jellemzők miatt a szintetikus borkősav bizonyos felhasználói igényeket jobban kielégít. A szintetikus borkősavat maleinsav-anhidridből állítják elő, amely elérhetősége nem függ az időjárási viszonyoktól, míg a természetes borkősav borseprőből készül, ezért annak elérhetősége a betakarított borszőlő minősége, azaz az időjárási viszonyok szerint változik. Így az ellátás biztonsága és az árak stabilitása miatt a kétféle borkősav közötti verseny korlátozottnak tekinthető. |
| --- | --- |

(35)

A szóban forgó fél azt is állította, hogy az eltérő jellemzők miatt a szintetikus borkősav bizonyos felhasználói igényeket jobban kielégít. A szintetikus borkősavat maleinsav-anhidridből állítják elő, amely elérhetősége nem függ az időjárási viszonyoktól, míg a természetes borkősav borseprőből készül, ezért annak elérhetősége a betakarított borszőlő minősége, azaz az időjárási viszonyok szerint változik. Így az ellátás biztonsága és az árak stabilitása miatt a kétféle borkősav közötti verseny korlátozottnak tekinthető.

| (36) | Az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a dömpingellenes vizsgálatok során a termékeket hasonlónak kell tekinteni, amennyiben minden tekintetben megegyeznek egymással vagy szoros hasonlóságot mutató tulajdonságokkal rendelkeznek. Számos tényezőt figyelembe lehet venni, többek között a termékek fizikai, műszaki és kémiai jellemzőit, felhasználását, helyettesíthetőségét, fogyasztói megítélését, értékesítési láncát, gyártási eljárását, előállítási költségét és minőségét. |
| --- | --- |

(36)

Az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a dömpingellenes vizsgálatok során a termékeket hasonlónak kell tekinteni, amennyiben minden tekintetben megegyeznek egymással vagy szoros hasonlóságot mutató tulajdonságokkal rendelkeznek. Számos tényezőt figyelembe lehet venni, többek között a termékek fizikai, műszaki és kémiai jellemzőit, felhasználását, helyettesíthetőségét, fogyasztói megítélését, értékesítési láncát, gyártási eljárását, előállítási költségét és minőségét.

| (37) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a Bioking által, az analóg országbeli gyártó által és az uniós gazdasági ágazat által előállított borkősav azonos kémiai képlettel rendelkezik, valamint műszaki és fizikai jellemzőik a nyersanyagok, a gyártási eljárás és az előállítási költségek tekintetében fennálló különbségek ellenére is megegyeznek. Az előállításban mutatkozó ilyen jellegű eltérések a végtermékek megegyezőségét nem kérdőjelezhetik meg, mivel a megegyezőség megállapításának alapját az azonos kémiai képlet, és az azonos műszaki és fizikai jellemzők képezik. Ezenkívül az értékesített termékek osztályozása és végső felhasználási módja hasonló, valamint azok egymással helyettesíthetők. Az egyetlen kivétel ez alól az uniós borászati ágazat, amely esetében az uniós szabályozási intézkedések (12) nem teszik lehetővé a szintetikus borkősav használatát, ettől még azonban a többi hasonlóságot nem kell figyelmen kívül hagyni. Minden más piaci szegmensben nyílt és közvetlen verseny folyik. A vizsgálatból az derült ki, hogy az élelmiszer-ipari, építőipari és gyógyszeripari felhasználók szintetikus és természetes borkősavat egyaránt vásárolnak. Az állítások tehát nem álltak összhangban a vizsgálat megállapításaival, és megerősítést nyert, hogy a termékeket hasonlónak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(37)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a Bioking által, az analóg országbeli gyártó által és az uniós gazdasági ágazat által előállított borkősav azonos kémiai képlettel rendelkezik, valamint műszaki és fizikai jellemzőik a nyersanyagok, a gyártási eljárás és az előállítási költségek tekintetében fennálló különbségek ellenére is megegyeznek. Az előállításban mutatkozó ilyen jellegű eltérések a végtermékek megegyezőségét nem kérdőjelezhetik meg, mivel a megegyezőség megállapításának alapját az azonos kémiai képlet, és az azonos műszaki és fizikai jellemzők képezik. Ezenkívül az értékesített termékek osztályozása és végső felhasználási módja hasonló, valamint azok egymással helyettesíthetők. Az egyetlen kivétel ez alól az uniós borászati ágazat, amely esetében az uniós szabályozási intézkedések (12) nem teszik lehetővé a szintetikus borkősav használatát, ettől még azonban a többi hasonlóságot nem kell figyelmen kívül hagyni. Minden más piaci szegmensben nyílt és közvetlen verseny folyik. A vizsgálatból az derült ki, hogy az élelmiszer-ipari, építőipari és gyógyszeripari felhasználók szintetikus és természetes borkősavat egyaránt vásárolnak. Az állítások tehát nem álltak összhangban a vizsgálat megállapításaival, és megerősítést nyert, hogy a termékeket hasonlónak kell tekinteni.

12

| (38) | Meg kell jegyezni, hogy a termékeket a fenti (1)–(4) preambulumbekezdésben említett valamennyi korábbi vizsgálat során hasonló terméknek tekintették. |
| --- | --- |

(38)

Meg kell jegyezni, hogy a termékeket a fenti (1)–(4) preambulumbekezdésben említett valamennyi korábbi vizsgálat során hasonló terméknek tekintették.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   RENDES ÉRTÉK

3.1.1.   Piacgazdasági elbánás

Piacgazdasági elbánás

| (39) | A Bizottság értékelte az exportáló gyártó piacgazdasági elbánás iránti kérelmét, és a vállalat telephelyén ellenőrző látogatást is tett. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság értékelte az exportáló gyártó piacgazdasági elbánás iránti kérelmét, és a vállalat telephelyén ellenőrző látogatást is tett.

| (40) | A piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat ezt követően elküldte az exportáló gyártónak, az érintett ország hatóságainak és az uniós gazdasági ágazat képviselőinek. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a megállapításokkal kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. A Bizottság figyelembe vette az ismertetett véleményeket. Ezt követően tájékoztatta az érdekelt feleket a piacgazdasági elbánásra vonatkozó végleges döntéséről. |
| --- | --- |

(40)

A piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat ezt követően elküldte az exportáló gyártónak, az érintett ország hatóságainak és az uniós gazdasági ágazat képviselőinek. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a megállapításokkal kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. A Bizottság figyelembe vette az ismertetett véleményeket. Ezt követően tájékoztatta az érdekelt feleket a piacgazdasági elbánásra vonatkozó végleges döntéséről.

| (41) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt egyéb kritériumok követelményeinek megfelelt, azonban ez említett pontban foglalt első követelménynek nem felelt meg (a továbbiakban: első kritérium), mivel az alapvető, a ráfordítások jelentős részét kitevő nyersanyagnak, a maleinsav-anhidridnek az a belföldi ára, amelyet a gyártó a vizsgálati időszak alatt fizetett, a nemzetközi áraktól rendszeresen elmaradt, és nem tükrözte a piaci értéket. Ezenkívül a Bioking által a maleinsav-anhidridért fizetett alacsony vételárak megfeleltek a vonatkozó kínai belföldi árnak, amely rendszerint szintén alacsonyabb volt, mint a termék nemzetközi árai. A vizsgálati időszak során a Biokingre vonatkozóan megállapított átlagos árkülönbözet 14 % volt. |
| --- | --- |

(41)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt egyéb kritériumok követelményeinek megfelelt, azonban ez említett pontban foglalt első követelménynek nem felelt meg (a továbbiakban: első kritérium), mivel az alapvető, a ráfordítások jelentős részét kitevő nyersanyagnak, a maleinsav-anhidridnek az a belföldi ára, amelyet a gyártó a vizsgálati időszak alatt fizetett, a nemzetközi áraktól rendszeresen elmaradt, és nem tükrözte a piaci értéket. Ezenkívül a Bioking által a maleinsav-anhidridért fizetett alacsony vételárak megfeleltek a vonatkozó kínai belföldi árnak, amely rendszerint szintén alacsonyabb volt, mint a termék nemzetközi árai. A vizsgálati időszak során a Biokingre vonatkozóan megállapított átlagos árkülönbözet 14 % volt.

| (42) | A fenti (41) preambulumbekezdésben említett árkülönbözet a Bioking által a vizsgálati időszak során a maleinsav-anhidridért a kínai belföldi piacon fizetett árak és más piacok belföldi árai közötti összehasonlítás eredménye. Az árkülönbözet megállapítása céljából a Bizottság először is feltérképezte a maleinsav-anhidrid (piaci erők hatására kialakult) belföldi árainak országonkénti rendelkezésre állását, valamint ezen országokban a Bioking által és kínai belföldi piac egészén használt maleinsav-anhidriddel összehasonlítható típusú termékek körét. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a hasonló piacnak a szállítási költségek miatt ugyanabban a földrajzi régióban kell lennie. Ezért úgy döntött, hogy Tajvan belföldi piaca, amely a Kínához földrajzilag legközelebbi piac, olyan jellemzőkkel bír, amelyek lehetővé teszik a Bioking által fizetett árak és a maleinsav-anhidrid Kína belföldi piacán általában uralkodó árainak megfelelő összehasonlítását. |
| --- | --- |

(42)

A fenti (41) preambulumbekezdésben említett árkülönbözet a Bioking által a vizsgálati időszak során a maleinsav-anhidridért a kínai belföldi piacon fizetett árak és más piacok belföldi árai közötti összehasonlítás eredménye. Az árkülönbözet megállapítása céljából a Bizottság először is feltérképezte a maleinsav-anhidrid (piaci erők hatására kialakult) belföldi árainak országonkénti rendelkezésre állását, valamint ezen országokban a Bioking által és kínai belföldi piac egészén használt maleinsav-anhidriddel összehasonlítható típusú termékek körét. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a hasonló piacnak a szállítási költségek miatt ugyanabban a földrajzi régióban kell lennie. Ezért úgy döntött, hogy Tajvan belföldi piaca, amely a Kínához földrajzilag legközelebbi piac, olyan jellemzőkkel bír, amelyek lehetővé teszik a Bioking által fizetett árak és a maleinsav-anhidrid Kína belföldi piacán általában uralkodó árainak megfelelő összehasonlítását.

| (43) | A kínai és a harmadik országokon belüli belföldi árak összevetésében alkalmazott adatok független piaci szolgáltatótól származtak (13). A Bizottság a Bioking által maleinsav-anhidridért fizetett (és a Bioking által rendelkezésre bocsátott, ellenőrzött adatokban szereplő) vételárat, a maleinsav-anhidrid (héa nélküli) kínai belföldi árát és a független adatszolgáltatótól származó tajvani (héa nélküli) belföldi árat hasonlította össze. A Bizottság elemezte a maleinsav-anhidrid más piacokon (az USA és az Unió piacán) uralkodó belföldi áraira vonatkozó adatokat, és a kínai belföldi árak, valamint az USA és az Unió belföldi árainak összehasonlításából az derült ki, hogy az átlagos árkülönbözet még jóval nagyobb, mint amit Tajvan esetében megállapított. |
| --- | --- |

(43)

A kínai és a harmadik országokon belüli belföldi árak összevetésében alkalmazott adatok független piaci szolgáltatótól származtak (13). A Bizottság a Bioking által maleinsav-anhidridért fizetett (és a Bioking által rendelkezésre bocsátott, ellenőrzött adatokban szereplő) vételárat, a maleinsav-anhidrid (héa nélküli) kínai belföldi árát és a független adatszolgáltatótól származó tajvani (héa nélküli) belföldi árat hasonlította össze. A Bizottság elemezte a maleinsav-anhidrid más piacokon (az USA és az Unió piacán) uralkodó belföldi áraira vonatkozó adatokat, és a kínai belföldi árak, valamint az USA és az Unió belföldi árainak összehasonlításából az derült ki, hogy az átlagos árkülönbözet még jóval nagyobb, mint amit Tajvan esetében megállapított.

13

| (44) | A kínai és az egyéb harmadik országbeli belföldi árak közötti árkülönbözet azzal magyarázható, hogy a kínai adórendszer a maleinsav-anhidrid exportja esetén nem teszi lehetővé az előzetesen felszámított héa teljes összegének visszatérítését. Ez az adórendszer tehát nem ösztönzi a maleinsav-anhidrid Kínából történő exportját. A kínai törvények szerint a maleinsav-anhidridet Kínából exportáló vállalatoknak 17 %-os héát kell fizetniük. Ugyanakkor az előzetesen felszámított héa összegének csak egy részét térítik vissza. A vizsgálati időszakban a héa-visszatérítés 9 %-os volt. A Kína által folytatott politika, például azáltal, hogy kedvezőtlen feltételeket teremt egy adott nyersanyag exportja esetén fizetendő héa tekintetében (14), egyrészről azt eredményezi, hogy a szóban forgó nyersanyagot nyomott (nettó) áron exportálják Kínából (mivel a kínai exportőröknek a nemzetközi piacokon olyan vállalatokkal kell versenyezniük, amelyek az exportértékesítések után általában nem fizetnek héát), másrészről arra ösztönzi a vállalatokat, hogy a termékeket inkább a belföldi piacon értékesítsék, ami a belföldi árakat a nemzetközi árak alá szorítja. |
| --- | --- |

(44)

A kínai és az egyéb harmadik országbeli belföldi árak közötti árkülönbözet azzal magyarázható, hogy a kínai adórendszer a maleinsav-anhidrid exportja esetén nem teszi lehetővé az előzetesen felszámított héa teljes összegének visszatérítését. Ez az adórendszer tehát nem ösztönzi a maleinsav-anhidrid Kínából történő exportját. A kínai törvények szerint a maleinsav-anhidridet Kínából exportáló vállalatoknak 17 %-os héát kell fizetniük. Ugyanakkor az előzetesen felszámított héa összegének csak egy részét térítik vissza. A vizsgálati időszakban a héa-visszatérítés 9 %-os volt. A Kína által folytatott politika, például azáltal, hogy kedvezőtlen feltételeket teremt egy adott nyersanyag exportja esetén fizetendő héa tekintetében (14), egyrészről azt eredményezi, hogy a szóban forgó nyersanyagot nyomott (nettó) áron exportálják Kínából (mivel a kínai exportőröknek a nemzetközi piacokon olyan vállalatokkal kell versenyezniük, amelyek az exportértékesítések után általában nem fizetnek héát), másrészről arra ösztönzi a vállalatokat, hogy a termékeket inkább a belföldi piacon értékesítsék, ami a belföldi árakat a nemzetközi árak alá szorítja.

14

| (45) | A vizsgálat megállapította továbbá, hogy a maleinsav-anhidrid benzolból vagy butánból készül, amelyek a gyártási költség 90 %-át teszik ki. Ezen kívül az is megállapítást nyert, hogy a maleinsav-anhidridre vonatkozó Kínában tett árajánlatok szintje azonos függetlenül attól, hogy az benzol vagy bután felhasználásával készül. A Kínából exportált benzolra 40 %-os exportadó érvényes, a kifizetett héa pedig export esetén nem térítendő vissza. Ezért ésszerűen feltételezhető, hogy a benzol kínai piaca az olyan butánból előállított maleinsav-anhidridnek a piacára, mint amilyet a Bioking használ, közvetett hatást gyakorol, és úgyszintén hozzájárul a maleinsav-anhidrid kínai piacának általános torzulásához. |
| --- | --- |

(45)

A vizsgálat megállapította továbbá, hogy a maleinsav-anhidrid benzolból vagy butánból készül, amelyek a gyártási költség 90 %-át teszik ki. Ezen kívül az is megállapítást nyert, hogy a maleinsav-anhidridre vonatkozó Kínában tett árajánlatok szintje azonos függetlenül attól, hogy az benzol vagy bután felhasználásával készül. A Kínából exportált benzolra 40 %-os exportadó érvényes, a kifizetett héa pedig export esetén nem térítendő vissza. Ezért ésszerűen feltételezhető, hogy a benzol kínai piaca az olyan butánból előállított maleinsav-anhidridnek a piacára, mint amilyet a Bioking használ, közvetett hatást gyakorol, és úgyszintén hozzájárul a maleinsav-anhidrid kínai piacának általános torzulásához.

| (46) | Végül a vizsgálat rámutatott arra is, hogy a maleinsav-anhidrid kínai gyártói közül jó néhány állami tulajdonban van, és a kínai piacon jelentős kapacitásfelesleg áll fenn. Az állandó kapacitásfelesleg ésszerűen összefüggésbe hozható az állami tulajdonú vállalatok védett helyzetével, amely meggátolja, hogy a probléma a szokásos piaci mechanizmusok, azaz például a konszolidáció és a bezárások hatására megszűnjön. |
| --- | --- |

(46)

Végül a vizsgálat rámutatott arra is, hogy a maleinsav-anhidrid kínai gyártói közül jó néhány állami tulajdonban van, és a kínai piacon jelentős kapacitásfelesleg áll fenn. Az állandó kapacitásfelesleg ésszerűen összefüggésbe hozható az állami tulajdonú vállalatok védett helyzetével, amely meggátolja, hogy a probléma a szokásos piaci mechanizmusok, azaz például a konszolidáció és a bezárások hatására megszűnjön.

| (47) | Tekintettel a fentiekre, a maleinsav-anhidrid kínai belföldi piaca egészében véve torznak tekinthető. |
| --- | --- |

(47)

Tekintettel a fentiekre, a maleinsav-anhidrid kínai belföldi piaca egészében véve torznak tekinthető.

| (48) | A közzétételt követően az exportáló gyártó azt állította, hogy a (41)–(44) preambulumbekezdésben említett, a maleinsav-anhidridre vonatkozó ár-összehasonlítás a belföldi árakon alapul, ezért az nem megfelelő. Az exportáló gyártó ehelyett azt javasolta, hogy a harmadik országok exportárait és a kínai belföldi árakat kellett volna összehasonlítani. Az exportáló gyártó a nemzetközi exportárakat és a kínai belföldi árakat összevető, eltérő ár-összehasonlításokat bocsátott rendelkezésre. Azt állította továbbá, hogy a vételárai és az USA vámstatisztikai adatbázisából származó USA-beli exportárak összehasonlítása azt mutatná, hogy az általa fizetett vételár rendszerint magasabb, mint az USA-beli exportőrök által a különböző harmadik országok piacain érvényesített exportárak. Az exportáló gyártó ezenkívül azt állította, hogy a maleinsav-anhidrid nyersanyagköltsége (a bután ára) Tajvanon magasabb, mint Kínában vagy az USA-ban, ezért a tajvani árakkal való összevetés nem megfelelő. |
| --- | --- |

(48)

A közzétételt követően az exportáló gyártó azt állította, hogy a (41)–(44) preambulumbekezdésben említett, a maleinsav-anhidridre vonatkozó ár-összehasonlítás a belföldi árakon alapul, ezért az nem megfelelő. Az exportáló gyártó ehelyett azt javasolta, hogy a harmadik országok exportárait és a kínai belföldi árakat kellett volna összehasonlítani. Az exportáló gyártó a nemzetközi exportárakat és a kínai belföldi árakat összevető, eltérő ár-összehasonlításokat bocsátott rendelkezésre. Azt állította továbbá, hogy a vételárai és az USA vámstatisztikai adatbázisából származó USA-beli exportárak összehasonlítása azt mutatná, hogy az általa fizetett vételár rendszerint magasabb, mint az USA-beli exportőrök által a különböző harmadik országok piacain érvényesített exportárak. Az exportáló gyártó ezenkívül azt állította, hogy a maleinsav-anhidrid nyersanyagköltsége (a bután ára) Tajvanon magasabb, mint Kínában vagy az USA-ban, ezért a tajvani árakkal való összevetés nem megfelelő.

| (49) | Az exportáló gyártó által rendelkezésre bocsátott alternatív nemzetközi exportár-összehasonlítások nem voltak megfelelőek. A (42) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a hasonló szállítási feltételekkel számolt, összevethető belföldi árak megfelelő összehasonlítási alapot képeznek. Meg kell jegyezni, hogy a Bioking azon állítását, mely szerint a belföldi árak alkalmazása az összevetésben önmagában véve nem lenne helyénvaló, egyetlen érvvel sem indokolta meg. Ezenkívül – a (42) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a szállítási költségek miatt valószínűleg a földrajzilag legközelebb eső piac képezi a legésszerűbb alapot az összehasonlításra. Ezért a Bizottság azokat az állításokat, miszerint Tajvan nem megfelelő alap az összehasonlításhoz, illetve, hogy a Bioking által rendelkezésre bocsátott exportárak vagy az USA vámstatisztikáiból származó adatok alkalmasabbak lennének az összehasonlítás alapjára, elutasította. |
| --- | --- |

(49)

Az exportáló gyártó által rendelkezésre bocsátott alternatív nemzetközi exportár-összehasonlítások nem voltak megfelelőek. A (42) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a hasonló szállítási feltételekkel számolt, összevethető belföldi árak megfelelő összehasonlítási alapot képeznek. Meg kell jegyezni, hogy a Bioking azon állítását, mely szerint a belföldi árak alkalmazása az összevetésben önmagában véve nem lenne helyénvaló, egyetlen érvvel sem indokolta meg. Ezenkívül – a (42) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a szállítási költségek miatt valószínűleg a földrajzilag legközelebb eső piac képezi a legésszerűbb alapot az összehasonlításra. Ezért a Bizottság azokat az állításokat, miszerint Tajvan nem megfelelő alap az összehasonlításhoz, illetve, hogy a Bioking által rendelkezésre bocsátott exportárak vagy az USA vámstatisztikáiból származó adatok alkalmasabbak lennének az összehasonlítás alapjára, elutasította.

| (50) | Az exportáló gyártó azzal is érvelt, hogy eltúlozták azokat az esetleges hatásokat, amelyeket a (44) preambulumbekezdésben említett adórendszer gyakorol a maleinsav-anhidrid (nettó) exportárára és ennek következtében a kínai belföldi árára, és hogy ez a hatás csak minimális. Ezt az állítást azonban tényekkel nem támasztották alá. Mindenesetre a vizsgálat során rendelkezésre álló információk alapján és a (41)-(44) preambulumbekezdésben bemutatott árkülönbözetek tanúsága szerint a különbözet jelentős, és nagyobb, mint ahogy azt az exportáló gyártó állítja. Az állítást ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(50)

Az exportáló gyártó azzal is érvelt, hogy eltúlozták azokat az esetleges hatásokat, amelyeket a (44) preambulumbekezdésben említett adórendszer gyakorol a maleinsav-anhidrid (nettó) exportárára és ennek következtében a kínai belföldi árára, és hogy ez a hatás csak minimális. Ezt az állítást azonban tényekkel nem támasztották alá. Mindenesetre a vizsgálat során rendelkezésre álló információk alapján és a (41)-(44) preambulumbekezdésben bemutatott árkülönbözetek tanúsága szerint a különbözet jelentős, és nagyobb, mint ahogy azt az exportáló gyártó állítja. Az állítást ezért el kellett utasítani.

| (51) | Az exportáló gyártó azt állította továbbá, hogy a benzol árába történő állami beavatkozás esetleges torzító hatása lényegtelen, mivel egyre inkább a bután válik a piaci árat meghatározó fő tényezővé, amely fokozatosan felváltja majd a benzolból származó maleinsav-anhidridet a piacon. Amint azt a fenti (45) preambulumbekezdés is kifejti, a Kínából származó, maleinsav-anhidrid exportárai azonosak, függetlenül attól, hogy a terméket benzol vagy bután felhasználásával állítják elő. Ez arra utal, hogy a benzol kínai piaca a butánból előállított maleinsav-anhidridnek a piacára, –amelyen a Bioking jelen van – közvetett hatást gyakorol, ami hozzájárul a maleinsav-anhidrid piacának torzulásához. Az exportáló gyártó által rendelkezésre bocsátott adatokon alapul mindenesetre az a megállapítás, mely szerint a Bioking jelentősebb ráfordítási költségeiben csekély mértékben fejeződnek ki a piaci értékek. Végül, az exportáló gyártó ezeket az állítólag rendszeresen fennálló, lényeges különbségeket semmilyen bizonyítékkal nem támasztotta alá. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(51)

Az exportáló gyártó azt állította továbbá, hogy a benzol árába történő állami beavatkozás esetleges torzító hatása lényegtelen, mivel egyre inkább a bután válik a piaci árat meghatározó fő tényezővé, amely fokozatosan felváltja majd a benzolból származó maleinsav-anhidridet a piacon. Amint azt a fenti (45) preambulumbekezdés is kifejti, a Kínából származó, maleinsav-anhidrid exportárai azonosak, függetlenül attól, hogy a terméket benzol vagy bután felhasználásával állítják elő. Ez arra utal, hogy a benzol kínai piaca a butánból előállított maleinsav-anhidridnek a piacára, –amelyen a Bioking jelen van – közvetett hatást gyakorol, ami hozzájárul a maleinsav-anhidrid piacának torzulásához. Az exportáló gyártó által rendelkezésre bocsátott adatokon alapul mindenesetre az a megállapítás, mely szerint a Bioking jelentősebb ráfordítási költségeiben csekély mértékben fejeződnek ki a piaci értékek. Végül, az exportáló gyártó ezeket az állítólag rendszeresen fennálló, lényeges különbségeket semmilyen bizonyítékkal nem támasztotta alá. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

| (52) | Az exportáló gyártó azt is állította, hogy a maleinsav-anhidridet gyártó, állami tulajdonban lévő vállalkozások védett helyzetének – melyet a Bizottság piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálata is igazol, és amelynek magyarázata szerepel a piacgazdasági elbánásra vonatkozó, az exportáló gyártónak szóló tájékoztatóban is – nem volt jelentősége, mivel az exportáló gyártó a maleinsav-anhidridet főleg magántulajdonban lévő beszállítóktól vásárolta. Ezzel az állítással kapcsolatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy még ha a beszállítók főleg magántulajdonban álló vállalatok is, a túlzott kapacitás árleszorító hatása és a maleinsav-anhidridet gyártó, állami tulajdonban lévő vállalkozások védett helyzete őket is befolyásolja. Ezenkívül a Bioking nem bizonyította be ennek ellenkezőjét. Mindenesetre a Bioking vételárainak a nemzetközi árakkal való összehasonlítása azt bizonyította, hogy a Bioking valóban torzított árakon vásárolt, és ezek az árak megfeleltek a kínai piacon általánosságban fennálló torzulásnak. Az állítást ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(52)

Az exportáló gyártó azt is állította, hogy a maleinsav-anhidridet gyártó, állami tulajdonban lévő vállalkozások védett helyzetének – melyet a Bizottság piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálata is igazol, és amelynek magyarázata szerepel a piacgazdasági elbánásra vonatkozó, az exportáló gyártónak szóló tájékoztatóban is – nem volt jelentősége, mivel az exportáló gyártó a maleinsav-anhidridet főleg magántulajdonban lévő beszállítóktól vásárolta. Ezzel az állítással kapcsolatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy még ha a beszállítók főleg magántulajdonban álló vállalatok is, a túlzott kapacitás árleszorító hatása és a maleinsav-anhidridet gyártó, állami tulajdonban lévő vállalkozások védett helyzete őket is befolyásolja. Ezenkívül a Bioking nem bizonyította be ennek ellenkezőjét. Mindenesetre a Bioking vételárainak a nemzetközi árakkal való összehasonlítása azt bizonyította, hogy a Bioking valóban torzított árakon vásárolt, és ezek az árak megfeleltek a kínai piacon általánosságban fennálló torzulásnak. Az állítást ezért el kellett utasítani.

| (53) | Az exportáló gyártó azt állította, hogy az a döntés, miszerint a vállalat a kínai héa-visszatérítési rendszer miatt nem felelt meg az első kritériumnak, nem egyeztethető össze a GATT/WTO szabályaival, mivel ezek a szabályok lehetővé teszik a különböző héa-visszatérítési rendszereket, és azokat nem tekintik olyan rendszereknek, amelyek a piaci árakat torzítanák. Ezt az a tény is megerősíti, hogy Kína a WTO csatlakozási jegyzőkönyvében a héa-visszatérítési rendszer tekintetében nem vállalt semmiféle különleges kötelezettséget. Végezetül az exportáló gyártó azt állította, hogy a piacgazdasági elbánást a kínai héa-visszatérítési rendszer miatt egyetlen korábbi vizsgálat során sem tagadták meg, ezért ebben a vizsgálatban sem volna indokolt azt elutasítani. |
| --- | --- |

(53)

Az exportáló gyártó azt állította, hogy az a döntés, miszerint a vállalat a kínai héa-visszatérítési rendszer miatt nem felelt meg az első kritériumnak, nem egyeztethető össze a GATT/WTO szabályaival, mivel ezek a szabályok lehetővé teszik a különböző héa-visszatérítési rendszereket, és azokat nem tekintik olyan rendszereknek, amelyek a piaci árakat torzítanák. Ezt az a tény is megerősíti, hogy Kína a WTO csatlakozási jegyzőkönyvében a héa-visszatérítési rendszer tekintetében nem vállalt semmiféle különleges kötelezettséget. Végezetül az exportáló gyártó azt állította, hogy a piacgazdasági elbánást a kínai héa-visszatérítési rendszer miatt egyetlen korábbi vizsgálat során sem tagadták meg, ezért ebben a vizsgálatban sem volna indokolt azt elutasítani.

| (54) | Függetlenül attól, hogy a GATT/WTO szabályai lehetővé teszik a különböző héa-visszatérítési rendszerek alkalmazását, a Bizottság ebben az esetben megállapította, hogy a kínai adórendszer valóban leszorítja a kínai (nettó) exportárakat és nem ösztönzi a maleinsav-anhidrid Kínából való exportját. Következésképpen – a fenti (43) preambulumbekezdésben is leírtak szerint – az is megállapítást nyert, hogy a héa-visszatérítési rendszer a kínai belföldi árakat is leszorítja, ami torzulást eredményez a piacon. Következésképpen ezeket az állításokat a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(54)

Függetlenül attól, hogy a GATT/WTO szabályai lehetővé teszik a különböző héa-visszatérítési rendszerek alkalmazását, a Bizottság ebben az esetben megállapította, hogy a kínai adórendszer valóban leszorítja a kínai (nettó) exportárakat és nem ösztönzi a maleinsav-anhidrid Kínából való exportját. Következésképpen – a fenti (43) preambulumbekezdésben is leírtak szerint – az is megállapítást nyert, hogy a héa-visszatérítési rendszer a kínai belföldi árakat is leszorítja, ami torzulást eredményez a piacon. Következésképpen ezeket az állításokat a Bizottság elutasította.

| (55) | Ami azt az állítást illeti, mely szerint a piacgazdasági elbánást a kínai héa-visszatérítési rendszer miatt egyetlen korábbi vizsgálat során sem tagadták meg, emlékeztetni kell arra, hogy egy korábbi vizsgálatban (15) a héa-visszatérítés hiánya a piacgazdasági elbánás tesztjének negatív eredményét alátámasztó érv volt. Az állítást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(55)

Ami azt az állítást illeti, mely szerint a piacgazdasági elbánást a kínai héa-visszatérítési rendszer miatt egyetlen korábbi vizsgálat során sem tagadták meg, emlékeztetni kell arra, hogy egy korábbi vizsgálatban (15) a héa-visszatérítés hiánya a piacgazdasági elbánás tesztjének negatív eredményét alátámasztó érv volt. Az állítást ezért elutasították.

15

| (56) | A jelenlegi vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a maleinsav-anhidridért a Bioking által fizetett és a kínai piacon általában uralkodó árak nem tükrözik a piaci értéket, mivel azok rendszeresen alacsonyabbak, mint a nemzetközi árak. Az elemzés során a kínai héa-visszatérítési rendszer a torzulást magyarázó oknak bizonyult. A piacgazdasági elbánásra vonatkozó döntést a Bizottság minden egyes vizsgálat során az adott vizsgálat szempontjából lényeges konkrét körülmények alapján függetlenül hozza meg. A Bizottság a jelenlegi vizsgálat során azt állapította meg, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt első kritérium az előzőekben tárgyalt sajátos körülmények miatt nem teljesül. Következésképpen ezt az érvet elvetették. |
| --- | --- |

(56)

A jelenlegi vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a maleinsav-anhidridért a Bioking által fizetett és a kínai piacon általában uralkodó árak nem tükrözik a piaci értéket, mivel azok rendszeresen alacsonyabbak, mint a nemzetközi árak. Az elemzés során a kínai héa-visszatérítési rendszer a torzulást magyarázó oknak bizonyult. A piacgazdasági elbánásra vonatkozó döntést a Bizottság minden egyes vizsgálat során az adott vizsgálat szempontjából lényeges konkrét körülmények alapján függetlenül hozza meg. A Bizottság a jelenlegi vizsgálat során azt állapította meg, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt első kritérium az előzőekben tárgyalt sajátos körülmények miatt nem teljesül. Következésképpen ezt az érvet elvetették.

| (57) | A közzétételt követően a panaszosok megismételték azon állításukat, miszerint vitatható, hogy az exportáló gyártó vizsgálati időszak során eszközölt beruházásaira, többek között a földhasználati jogokra kizárólag a vállalat által felhalmozott eredmények nyújtottak fedezetet, különösen úgy, hogy a vállalat a 2013-as pénzügyi évben még osztalékot is fizetett. A panaszosok azt is állították, hogy a felhalmozott eredmények a kínai csúcstechnológiai iparágakat ösztönző program keretében korábban biztosított kedvezményes adókulcsok következményeként állhattak rendelkezésre. Ezeket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt második kritériumot érintő állításokat azonban semmilyen bizonyítékkal sem támasztották alá. Ezért a Bizottság azokat elutasította. |
| --- | --- |

(57)

A közzétételt követően a panaszosok megismételték azon állításukat, miszerint vitatható, hogy az exportáló gyártó vizsgálati időszak során eszközölt beruházásaira, többek között a földhasználati jogokra kizárólag a vállalat által felhalmozott eredmények nyújtottak fedezetet, különösen úgy, hogy a vállalat a 2013-as pénzügyi évben még osztalékot is fizetett. A panaszosok azt is állították, hogy a felhalmozott eredmények a kínai csúcstechnológiai iparágakat ösztönző program keretében korábban biztosított kedvezményes adókulcsok következményeként állhattak rendelkezésre. Ezeket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt második kritériumot érintő állításokat azonban semmilyen bizonyítékkal sem támasztották alá. Ezért a Bizottság azokat elutasította.

| (58) | A panaszosok azt is állították, hogy az exportáló gyártó nem felel meg az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második franciabekezdésében előírt nemzetközi számviteli standardoknak, mivel egy olyan eszközcsereügylet esetében, ahol egy korábban szerzett földhasználati jogot egy megfelelőbbre cserélt, nem könyvelte el a felértékelődést és/vagy az értékvesztést. Egy eszközcsereügylet során szerzett eszköznek az átadott eszköz könyv szerinti értékén (és nem a valós értékén) történő nyilvántartásba vétele ugyanakkor a nemzetközi számviteli standardok szerint is elfogadott eljárás. Következésképpen ezt az érvet elvetették. |
| --- | --- |

(58)

A panaszosok azt is állították, hogy az exportáló gyártó nem felel meg az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második franciabekezdésében előírt nemzetközi számviteli standardoknak, mivel egy olyan eszközcsereügylet esetében, ahol egy korábban szerzett földhasználati jogot egy megfelelőbbre cserélt, nem könyvelte el a felértékelődést és/vagy az értékvesztést. Egy eszközcsereügylet során szerzett eszköznek az átadott eszköz könyv szerinti értékén (és nem a valós értékén) történő nyilvántartásba vétele ugyanakkor a nemzetközi számviteli standardok szerint is elfogadott eljárás. Következésképpen ezt az érvet elvetették.

| (59) | A panaszosok azt állították továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második franciabekezdésében előírtak azért sem teljesülnek, mivel az exportáló gyártó könyvelési nyilvántartásait a kínai számviteli standardok szerint vezetik és ellenőrzik, ami eltér az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt nemzetközi számviteli standardoktól. A vizsgálat azonban azt mutatta, hogy annak ellenére, hogy csak a kínai számviteli szabályokra történik jogszabályi hivatkozás, az exportáló gyártó által alkalmazott számviteli szabályok összhangban állnak a nemzetközi standardokkal. Következésképpen ezt az érvet elvetették. |
| --- | --- |

(59)

A panaszosok azt állították továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második franciabekezdésében előírtak azért sem teljesülnek, mivel az exportáló gyártó könyvelési nyilvántartásait a kínai számviteli standardok szerint vezetik és ellenőrzik, ami eltér az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt nemzetközi számviteli standardoktól. A vizsgálat azonban azt mutatta, hogy annak ellenére, hogy csak a kínai számviteli szabályokra történik jogszabályi hivatkozás, az exportáló gyártó által alkalmazott számviteli szabályok összhangban állnak a nemzetközi standardokkal. Következésképpen ezt az érvet elvetették.

| (60) | Végezetül a panaszosok azt állították, hogy a Bizottságnak a földhasználati jogokért fizetett árat nem a kínai referenciaárakhoz kellett volna viszonyítania, hanem az olyan harmadik országokban érvényes telekárakhoz, mint Tajvan, Indonézia és India. A panaszosok azt állították továbbá, hogy a földhasználati jogokért fizetett árak elmaradhattak a piacgazdasági áraktól. Az az állítás azonban, hogy a földhasználati jogok ára elmaradt a piaci áraktól, megalapozatlannak bizonyult, és nem egyezett meg a vizsgálat megállapításaival, ami – épp ellenkezőleg – úgy találta, hogy az árak a Kínában uralkodó ésszerű piaci árakat tükrözik, valamint egy független értékelési jelentéssel is összhangban állanak. Végezetül a panaszosok azon javaslatával kapcsolatban, miszerint a földhasználati jogokat harmadik országok áraihoz viszonyítva kellett volna értékelni, emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja szerinti értékelést a harmadik országok árai alapján lehet végezni, de ez nem kötelező. A panaszosok nem hoztak fel olyan érvet, amely a független értékelési jelentés alkalmazását megkérdőjelezné. Következésképpen ezt az érvet elvetették. |
| --- | --- |

(60)

Végezetül a panaszosok azt állították, hogy a Bizottságnak a földhasználati jogokért fizetett árat nem a kínai referenciaárakhoz kellett volna viszonyítania, hanem az olyan harmadik országokban érvényes telekárakhoz, mint Tajvan, Indonézia és India. A panaszosok azt állították továbbá, hogy a földhasználati jogokért fizetett árak elmaradhattak a piacgazdasági áraktól. Az az állítás azonban, hogy a földhasználati jogok ára elmaradt a piaci áraktól, megalapozatlannak bizonyult, és nem egyezett meg a vizsgálat megállapításaival, ami – épp ellenkezőleg – úgy találta, hogy az árak a Kínában uralkodó ésszerű piaci árakat tükrözik, valamint egy független értékelési jelentéssel is összhangban állanak. Végezetül a panaszosok azon javaslatával kapcsolatban, miszerint a földhasználati jogokat harmadik országok áraihoz viszonyítva kellett volna értékelni, emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja szerinti értékelést a harmadik országok árai alapján lehet végezni, de ez nem kötelező. A panaszosok nem hoztak fel olyan érvet, amely a független értékelési jelentés alkalmazását megkérdőjelezné. Következésképpen ezt az érvet elvetették.

| (61) | A fenti megfontolások miatt és az exportáló gyártó számára elküldött konkrét tájékoztatásban foglaltakra tekintettel az exportáló gyártót nem lehet piacgazdasági elbánásban részesíteni. |
| --- | --- |

(61)

A fenti megfontolások miatt és az exportáló gyártó számára elküldött konkrét tájékoztatásban foglaltakra tekintettel az exportáló gyártót nem lehet piacgazdasági elbánásban részesíteni.

3.1.2.   Analóg ország

Analóg ország

| (62) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban érvényes ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell meghatározni. Ennek megfelelően ki kellett választani egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országot (a továbbiakban: analóg ország). |
| --- | --- |

(62)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban érvényes ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell meghatározni. Ennek megfelelően ki kellett választani egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országot (a továbbiakban: analóg ország).

| (63) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy megfelelő analóg országként Argentínát tervezi figyelembe venni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket erre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(63)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy megfelelő analóg országként Argentínát tervezi figyelembe venni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket erre vonatkozóan.

| (64) | A Bizottság megkereste az öt lehetséges analóg ország (Argentína, Ausztrália, Brazília, Chile és India) hatóságait. Az USA-beli lehetséges gyártókkal való kapcsolatfelvételek azonban megerősítették, hogy az USA-ban nem állítanak elő borkősavat. A Bizottság a kapott tájékoztatás alapján információkat kért a hasonló termék 26 lehetséges argentin, ausztrál, brazil, chilei és indiai gyártójától. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság megkereste az öt lehetséges analóg ország (Argentína, Ausztrália, Brazília, Chile és India) hatóságait. Az USA-beli lehetséges gyártókkal való kapcsolatfelvételek azonban megerősítették, hogy az USA-ban nem állítanak elő borkősavat. A Bizottság a kapott tájékoztatás alapján információkat kért a hasonló termék 26 lehetséges argentin, ausztrál, brazil, chilei és indiai gyártójától.

| (65) | Mindössze egyetlen ausztrál gyártó válaszolt a megkeresésre és bocsátotta a Bizottság rendelkezésére a kért információkat. |
| --- | --- |

(65)

Mindössze egyetlen ausztrál gyártó válaszolt a megkeresésre és bocsátotta a Bizottság rendelkezésére a kért információkat.

| (66) | A vizsgálat megállapította, hogy Ausztrália hazai termelése versenyben áll az importált borkősavval, legalábbis a Kínából származó borkősavval mindenképpen. A borkősav importja után jelenleg nem kell vámot fizetni. A (36)–(37) preambulumbekezdésben említettek szerint az egyetlen együttműködő ausztrál gyártó által előállított borkősav a Kínában gyártott és onnan exportált termékhez hasonló terméknek minősült annak ellenére, hogy a gyártási eljárása eltér az előbbitől. A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság az ausztrál belföldi piacot a rendes érték megállapítása céljából megfelelőnek tartotta. |
| --- | --- |

(66)

A vizsgálat megállapította, hogy Ausztrália hazai termelése versenyben áll az importált borkősavval, legalábbis a Kínából származó borkősavval mindenképpen. A borkősav importja után jelenleg nem kell vámot fizetni. A (36)–(37) preambulumbekezdésben említettek szerint az egyetlen együttműködő ausztrál gyártó által előállított borkősav a Kínában gyártott és onnan exportált termékhez hasonló terméknek minősült annak ellenére, hogy a gyártási eljárása eltér az előbbitől. A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság az ausztrál belföldi piacot a rendes érték megállapítása céljából megfelelőnek tartotta.

| (67) | Az exportáló gyártó azt állította, hogy a borkősav Argentínában, Ausztráliában és USA-ban érvényes exportárai jóval alacsonyabbak, mint a Bioking exportárai, így az említett árak használata megerősíti, hogy nem történt dömping. Az állítás irreleváns, mivel az analóg országok kiválasztását nem exportáraik határozzák meg. Ezenkívül a szükséges együttműködés csak egy lehetséges analóg ország egyetlen gyártójának részéről volt tapasztalható. Az exportáló gyártó a termékkörre vonatkozóan további állításokat tett. Ezek az állítások a fenti (34)–(38) preambulumbekezdésben szerepelnek. |
| --- | --- |

(67)

Az exportáló gyártó azt állította, hogy a borkősav Argentínában, Ausztráliában és USA-ban érvényes exportárai jóval alacsonyabbak, mint a Bioking exportárai, így az említett árak használata megerősíti, hogy nem történt dömping. Az állítás irreleváns, mivel az analóg országok kiválasztását nem exportáraik határozzák meg. Ezenkívül a szükséges együttműködés csak egy lehetséges analóg ország egyetlen gyártójának részéről volt tapasztalható. Az exportáló gyártó a termékkörre vonatkozóan további állításokat tett. Ezek az állítások a fenti (34)–(38) preambulumbekezdésben szerepelnek.

| (68) | Tekintettel arra tényre, hogy egyetlen lehetséges analóg ország egyetlen exportáló gyártója tanúsított együttműködést, továbbá mivel Ausztrália megfelelő analóg piacnak tekinthető, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint Ausztráliát választotta analóg országnak. |
| --- | --- |

(68)

Tekintettel arra tényre, hogy egyetlen lehetséges analóg ország egyetlen exportáló gyártója tanúsított együttműködést, továbbá mivel Ausztrália megfelelő analóg piacnak tekinthető, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint Ausztráliát választotta analóg országnak.

3.1.3.   Rendes érték

Rendes érték

| (69) | A Bioking kivételével Kínára vonatkozóan érvényben lévő intézkedések legutóbbi időközi felülvizsgálata (16) során az analóg ország Argentína volt. A rendes érték az argentin, illetve a kínai gyártási módszerek közötti objektív különbségeket tükröző számtanilag képzett értéken alapult, amely különbségeknek az árakra és a költségekre gyakorolt hatása jelentősnek bizonyult. A vizsgált ügyben az ausztrál és a kínai gyártási módszer között is megfigyelhető különbség. A vizsgálat során nem merültek fel olyan körülmények, amelyek az időközi felülvizsgálat során alkalmazottól eltérő megközelítést tennének szükségessé. Ebben a tekintetben az érdekelt felek sem tettek megjegyzést. Ezért a rendes értéket az ausztráliai, illetve a kínai gyártási módszerek közötti objektív különbségeket tükröző számtanilag képzett értékre kell alapozni. |
| --- | --- |

(69)

A Bioking kivételével Kínára vonatkozóan érvényben lévő intézkedések legutóbbi időközi felülvizsgálata (16) során az analóg ország Argentína volt. A rendes érték az argentin, illetve a kínai gyártási módszerek közötti objektív különbségeket tükröző számtanilag képzett értéken alapult, amely különbségeknek az árakra és a költségekre gyakorolt hatása jelentősnek bizonyult. A vizsgált ügyben az ausztrál és a kínai gyártási módszer között is megfigyelhető különbség. A vizsgálat során nem merültek fel olyan körülmények, amelyek az időközi felülvizsgálat során alkalmazottól eltérő megközelítést tennének szükségessé. Ebben a tekintetben az érdekelt felek sem tettek megjegyzést. Ezért a rendes értéket az ausztráliai, illetve a kínai gyártási módszerek közötti objektív különbségeket tükröző számtanilag képzett értékre kell alapozni.

16

| (70) | E célból a Bizottság a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítás eszközeként (lásd a (42) preambulumbekezdést) a tajvani piacon beszerezhető maleinsav-anhidrid árát vette a gyártási költségek kiindulási pontjaként. Az értékesítési, általános és adminisztratív (SGA) költségek, valamint a nyereség ésszerű összegének meghatározása az analóg országbeli gyártó tényleges adatain alapult. |
| --- | --- |

(70)

E célból a Bizottság a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítás eszközeként (lásd a (42) preambulumbekezdést) a tajvani piacon beszerezhető maleinsav-anhidrid árát vette a gyártási költségek kiindulási pontjaként. Az értékesítési, általános és adminisztratív (SGA) költségek, valamint a nyereség ésszerű összegének meghatározása az analóg országbeli gyártó tényleges adatain alapult.

| (71) | Az egyetlen együttműködő ausztrál gyártó egyetlen olyan terméktípust gyártott és értékesített, amely azonos volt az exportáló gyártó által az Unióba való export céljára értékesített terméktípusok egyikével. A Bizottság az Ausztráliában előállított és értékesített borkősav számtanilag képzett értékét alkalmazta, mivel az megfelelt a Bioking által a vizsgálati időszakban az Unióba exportált és ott értékesített borkősav valamennyi típusának. A Bizottság ezt a megközelítést helyénvalónak tartotta, mivel a Bioking által a vizsgálati időszakban az Unióba exportált és ott értékesített borkősav valamennyi típusának gyártási eljárása alapvetően megegyezik, és a gyártási eljárás vizsgálata során bebizonyosodott, hogy az előállítási költségek tekintetében sincs gyakorlatilag semmilyen különbség. |
| --- | --- |

(71)

Az egyetlen együttműködő ausztrál gyártó egyetlen olyan terméktípust gyártott és értékesített, amely azonos volt az exportáló gyártó által az Unióba való export céljára értékesített terméktípusok egyikével. A Bizottság az Ausztráliában előállított és értékesített borkősav számtanilag képzett értékét alkalmazta, mivel az megfelelt a Bioking által a vizsgálati időszakban az Unióba exportált és ott értékesített borkősav valamennyi típusának. A Bizottság ezt a megközelítést helyénvalónak tartotta, mivel a Bioking által a vizsgálati időszakban az Unióba exportált és ott értékesített borkősav valamennyi típusának gyártási eljárása alapvetően megegyezik, és a gyártási eljárás vizsgálata során bebizonyosodott, hogy az előállítási költségek tekintetében sincs gyakorlatilag semmilyen különbség.

3.1.4.   Exportár

Exportár

| (72) | Az exportáló gyártó közvetlenül független uniós vevőknek exportált. Így a Bizottság az exportárat – az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint – az Unióba történő exportra eladott érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(72)

Az exportáló gyártó közvetlenül független uniós vevőknek exportált. Így a Bizottság az exportárat – az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint – az Unióba történő exportra eladott érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapította meg.

3.1.5.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (73) | A Bizottság a rendes értéket és az exportáló gyártó exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(73)

A Bizottság a rendes értéket és az exportáló gyártó exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (74) | Ahol a tisztességes összehasonlítás érdekében indokolt volt, a Bizottság – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően – a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében kiigazította. Ilyen kiigazításokat az export után fizetendő, vissza nem igényelhető héa, a kezelési, rakodási és járulékos költségek, a tengeri fuvarozási és biztosítási költségek, a hitelköltségek, a csomagolási, jótállási és garanciális költségek, valamint a bankköltségek vonatkozásában tett. |
| --- | --- |

(74)

Ahol a tisztességes összehasonlítás érdekében indokolt volt, a Bizottság – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően – a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében kiigazította. Ilyen kiigazításokat az export után fizetendő, vissza nem igényelhető héa, a kezelési, rakodási és járulékos költségek, a tengeri fuvarozási és biztosítási költségek, a hitelköltségek, a csomagolási, jótállási és garanciális költségek, valamint a bankköltségek vonatkozásában tett.

| (75) | A Bizottság az export után fizetendő, vissza nem igényelhető héa esetében tett kiigazítással kapcsolatban megállapította, hogy a kínai belföldi piacon az exportértékesítések esetében alacsonyabb a héa-visszatérítés szintje, mint a belföldi értékesítéseknél. Ez alapján a Bizottság az ausztráliai rendes értéket a Kínából való exportértékesítés után fizetendő, vissza nem igényelhető héa hozzáadásával állapította meg. |
| --- | --- |

(75)

A Bizottság az export után fizetendő, vissza nem igényelhető héa esetében tett kiigazítással kapcsolatban megállapította, hogy a kínai belföldi piacon az exportértékesítések esetében alacsonyabb a héa-visszatérítés szintje, mint a belföldi értékesítéseknél. Ez alapján a Bizottság az ausztráliai rendes értéket a Kínából való exportértékesítés után fizetendő, vissza nem igényelhető héa hozzáadásával állapította meg.

3.1.6.   Az érdekeltek által a nyilvánosságra hozatalt követően tett észrevételek

Az érdekeltek által a nyilvánosságra hozatalt követően tett észrevételek

| (76) | A végleges nyilvánosságra hozatal után az exportáló gyártótól és a panaszosoktól is érkeztek a dömpingre vonatkozó megjegyzések. |
| --- | --- |

(76)

A végleges nyilvánosságra hozatal után az exportáló gyártótól és a panaszosoktól is érkeztek a dömpingre vonatkozó megjegyzések.

| (77) | Az exportáló gyártó megismételte azt a korábbi állítását, mely szerint a Biokinget piacgazdasági elbánásban kell részesíteni. |
| --- | --- |

(77)

Az exportáló gyártó megismételte azt a korábbi állítását, mely szerint a Biokinget piacgazdasági elbánásban kell részesíteni.

| (78) | Először is, ismét azzal érvelt, hogy a maleinsav-anhidrid kínai belföldi árainak összevetéséhez nem helyénvaló Tajvant kiválasztani, mivel a termék tajvani árai más harmadik országokhoz képest túl magasak. A (42)–(43) preambulumbekezdésben is említettek szerint azonban a Bizottság Tajvant tekinti a leginkább helyénvaló választásnak, valamint a (43) preambulumbekezdésben közölt magyarázat szerint a Bizottság által megvizsgált egyéb lehetséges piacokon még a tajvani árakhoz viszonyított magasabb eltérések mutatkoznak. A Bizottság a Tajvan elutasítását alátámasztó, jól megalapozott indokok, valamint javasolt jobb alternatíva hiányában ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(78)

Először is, ismét azzal érvelt, hogy a maleinsav-anhidrid kínai belföldi árainak összevetéséhez nem helyénvaló Tajvant kiválasztani, mivel a termék tajvani árai más harmadik országokhoz képest túl magasak. A (42)–(43) preambulumbekezdésben is említettek szerint azonban a Bizottság Tajvant tekinti a leginkább helyénvaló választásnak, valamint a (43) preambulumbekezdésben közölt magyarázat szerint a Bizottság által megvizsgált egyéb lehetséges piacokon még a tajvani árakhoz viszonyított magasabb eltérések mutatkoznak. A Bizottság a Tajvan elutasítását alátámasztó, jól megalapozott indokok, valamint javasolt jobb alternatíva hiányában ezt az állítást elutasította.

| (79) | A Bioking azt is állította, hogy a földrajzi közelség nem lehet a hasonló piac kiválasztásának döntő tényezője, és az adatokat közvetlen vagy közvetett kormányzati beavatkozás torzítja. A Bioking azonban nem szolgált semmilyen bizonyítékkal, amely a tajvani kormány részéről bármilyen beavatkozást igazolt volna, ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(79)

A Bioking azt is állította, hogy a földrajzi közelség nem lehet a hasonló piac kiválasztásának döntő tényezője, és az adatokat közvetlen vagy közvetett kormányzati beavatkozás torzítja. A Bioking azonban nem szolgált semmilyen bizonyítékkal, amely a tajvani kormány részéről bármilyen beavatkozást igazolt volna, ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

| (80) | Másodszor, a Bioking elismételte azt az érvét, mely szerint maleinsav-anhidridnek nem a belföldi, hanem az exportárait kell alkalmazni, anélkül, hogy a (48)–(49) preambulumbekezdésben eltérő érveket hozott volna fel. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(80)

Másodszor, a Bioking elismételte azt az érvét, mely szerint maleinsav-anhidridnek nem a belföldi, hanem az exportárait kell alkalmazni, anélkül, hogy a (48)–(49) preambulumbekezdésben eltérő érveket hozott volna fel. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

| (81) | Harmadszor, a Bioking ismét azzal érvelt, hogy a Bizottság számításaiban eltúlozta a héa hatását, és másképpen számítva a maleinsav-anhidrid kínai, illetve tajvani belföldi árai közötti különbség jelentéktelen lenne. Új érvek hiányában azonban az (50) preambulumbekezdésben szereplő magyarázat érvényes, következésképpen a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(81)

Harmadszor, a Bioking ismét azzal érvelt, hogy a Bizottság számításaiban eltúlozta a héa hatását, és másképpen számítva a maleinsav-anhidrid kínai, illetve tajvani belföldi árai közötti különbség jelentéktelen lenne. Új érvek hiányában azonban az (50) preambulumbekezdésben szereplő magyarázat érvényes, következésképpen a Bizottság ezt az állítást elutasította.

| (82) | Negyedszer, a Bioking ismét kétségbe vonta a benzolárakba való állami beavatkozás torzító hatását. Mivel az (50)–(52) preambulumbekezdésben már tárgyalt kérdéseken kívül új információt nem tartalmazott, a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(82)

Negyedszer, a Bioking ismét kétségbe vonta a benzolárakba való állami beavatkozás torzító hatását. Mivel az (50)–(52) preambulumbekezdésben már tárgyalt kérdéseken kívül új információt nem tartalmazott, a Bizottság ezt az állítást elutasította.

| (83) | Végül, ami a piacgazdasági elbánás iránti igényt illeti, az exportáló gyártó nem szolgált az (53)–(55) preambulumbekezdésben már megválaszolt kérdéseken kívül új elemekkel annak elismétlésekor, hogy a kínai héa-visszatérítési rendszer megfelel a 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletnek, valamint a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodásnak. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította, és megismételte azt a (61) preambulumbekezdésben foglalt következtetését, mely szerint az exportáló gyártót nem lehet piacgazdasági elbánásban részesíteni. |
| --- | --- |

(83)

Végül, ami a piacgazdasági elbánás iránti igényt illeti, az exportáló gyártó nem szolgált az (53)–(55) preambulumbekezdésben már megválaszolt kérdéseken kívül új elemekkel annak elismétlésekor, hogy a kínai héa-visszatérítési rendszer megfelel a 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletnek, valamint a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodásnak. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította, és megismételte azt a (61) preambulumbekezdésben foglalt következtetését, mely szerint az exportáló gyártót nem lehet piacgazdasági elbánásban részesíteni.

| (84) | Ugyanaz a fél elismételte azt az érvelést, mely szerint a maleinsav-anhidrid tajvani ára nem megfelelő a számtanilag képzett rendes érték meghatározásának céljára, és az Egyesült Államok Mexikó felé irányuló exportjának árai jobb alapot adnának. Amint azzal a Bizottság már a fenti (49) preambulumbekezdésben is foglalkozott, az ár-összehasonlítás a leginkább összevethető alapon, azaz a belföldi áraknak a hasonló, földrajzilag a lehető legközelebb eső piacok hasonló szállítási feltételeivel való összevetésén alapult. Az exportőr nem szolgált olyan bizonyítékkal, amely megmagyarázta volna, miért képeznek az Egyesült Államokból Mexikó felé irányuló exportok árai jobb összehasonlítási alapot. Ezért ezt az érvet elutasították. |
| --- | --- |

(84)

Ugyanaz a fél elismételte azt az érvelést, mely szerint a maleinsav-anhidrid tajvani ára nem megfelelő a számtanilag képzett rendes érték meghatározásának céljára, és az Egyesült Államok Mexikó felé irányuló exportjának árai jobb alapot adnának. Amint azzal a Bizottság már a fenti (49) preambulumbekezdésben is foglalkozott, az ár-összehasonlítás a leginkább összevethető alapon, azaz a belföldi áraknak a hasonló, földrajzilag a lehető legközelebb eső piacok hasonló szállítási feltételeivel való összevetésén alapult. Az exportőr nem szolgált olyan bizonyítékkal, amely megmagyarázta volna, miért képeznek az Egyesült Államokból Mexikó felé irányuló exportok árai jobb összehasonlítási alapot. Ezért ezt az érvet elutasították.

| (85) | A panaszosok megjegyzéseket nyújtottak be a Bioking vizsgálati időszak utáni állítólagos kapacitásbővülésére vonatkozóan. Először, meg kell jegyezni, hogy ezeket a vizsgálati időszak utáni fejleményeket a Bizottság rendszerint nem veszi figyelembe. Továbbá mivel az új, a már létező gyárat felváltó gyártási létesítmény építése a vizsgálat ideje alatt már folyamatban volt, nem volt adat arra vonatkozóan, mekkora lesz a Bioking kapacitása az építés befejezése után. Ezért ezt az állítást nem lehetett figyelembe venni, és a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(85)

A panaszosok megjegyzéseket nyújtottak be a Bioking vizsgálati időszak utáni állítólagos kapacitásbővülésére vonatkozóan. Először, meg kell jegyezni, hogy ezeket a vizsgálati időszak utáni fejleményeket a Bizottság rendszerint nem veszi figyelembe. Továbbá mivel az új, a már létező gyárat felváltó gyártási létesítmény építése a vizsgálat ideje alatt már folyamatban volt, nem volt adat arra vonatkozóan, mekkora lesz a Bioking kapacitása az építés befejezése után. Ezért ezt az állítást nem lehetett figyelembe venni, és a Bizottság elutasította.

| (86) | A panaszosok vitatták a Hangzhou Biokingre vonatkozó dömpingkülönbözet kiszámításában alkalmazott, a legutóbbi időközi felülvizsgálat során is alkalmazott, nem tényleges árakon, hanem rendes érték megállapításán alapuló módszert is. Azt állították továbbá, hogy az analóg ország gyártójának tényleges árait alkalmazva a Hangzhou Biokingre vonatkozóan megállapított dömpingellenes vámtétel előreláthatóan magasabb lett volna. Amint az a (69) preambulumbekezdésben szereplő magyarázatból is látható, a vizsgálat során nem merültek fel olyan körülmények, amelyek az időközi felülvizsgálat során alkalmazottól eltérő megközelítést tennének szükségessé. Ebben a tekintetben az érdekelt felek sem hoztak fel semmilyen érvet. Ezért a Bizottság fenntartja, hogy a rendes értéket az ausztráliai, illetve a kínai gyártási módszerek közötti objektív különbségeket tükröző számtanilag képzett értékre kell alapozni. |
| --- | --- |

(86)

A panaszosok vitatták a Hangzhou Biokingre vonatkozó dömpingkülönbözet kiszámításában alkalmazott, a legutóbbi időközi felülvizsgálat során is alkalmazott, nem tényleges árakon, hanem rendes érték megállapításán alapuló módszert is. Azt állították továbbá, hogy az analóg ország gyártójának tényleges árait alkalmazva a Hangzhou Biokingre vonatkozóan megállapított dömpingellenes vámtétel előreláthatóan magasabb lett volna. Amint az a (69) preambulumbekezdésben szereplő magyarázatból is látható, a vizsgálat során nem merültek fel olyan körülmények, amelyek az időközi felülvizsgálat során alkalmazottól eltérő megközelítést tennének szükségessé. Ebben a tekintetben az érdekelt felek sem hoztak fel semmilyen érvet. Ezért a Bizottság fenntartja, hogy a rendes értéket az ausztráliai, illetve a kínai gyártási módszerek közötti objektív különbségeket tükröző számtanilag képzett értékre kell alapozni.

3.1.7.   Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (87) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a rendes érték súlyozott átlagát hasonlította össze a fentiek szerint megállapított exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a rendes érték súlyozott átlagát hasonlította össze a fentiek szerint megállapított exportár súlyozott átlagával.

| (88) | Ennek alapján a dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár (költség, biztosítás, fuvardíj) százalékában kifejezve a következő:






  Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd | 42,8 % |

(88)

Ennek alapján a dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár (költség, biztosítás, fuvardíj) százalékában kifejezve a következő:

Vállalat

Végleges dömpingkülönbözet

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd

42,8 %

4.   KÁR

KÁR

4.1.   ELŐZETES MEGJEGYZÉS

| (89) | A fenti (1) preambulumbekezdésben említettek szerint a figyelembe vett időszak során a Kínából érkező borkősav-behozatalra dömpingellenes vámok voltak érvényben. Ez alól csak a Biokingtől származó behozatal volt kivétel, amelyre nulla százalékos vámtételt alkalmaztak. A hatályos intézkedéseket – a fenti (3) preambulumbekezdésben említettek szerint – utoljára a 2012-ben lefolytatott hatályvesztési felülvizsgálatot követően hosszabbították meg. A hatályvesztési felülvizsgálat során megállapították, hogy a hatályos intézkedések nagymértékben megóvták az uniós gazdasági ágazatot a dömpingelt behozatal hatásaitól és arra a következtetésre jutottak, hogy amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik, a kár valószínűleg ismételten elő fog fordulni. |
| --- | --- |

(89)

A fenti (1) preambulumbekezdésben említettek szerint a figyelembe vett időszak során a Kínából érkező borkősav-behozatalra dömpingellenes vámok voltak érvényben. Ez alól csak a Biokingtől származó behozatal volt kivétel, amelyre nulla százalékos vámtételt alkalmaztak. A hatályos intézkedéseket – a fenti (3) preambulumbekezdésben említettek szerint – utoljára a 2012-ben lefolytatott hatályvesztési felülvizsgálatot követően hosszabbították meg. A hatályvesztési felülvizsgálat során megállapították, hogy a hatályos intézkedések nagymértékben megóvták az uniós gazdasági ágazatot a dömpingelt behozatal hatásaitól és arra a következtetésre jutottak, hogy amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik, a kár valószínűleg ismételten elő fog fordulni.

| (90) | A jelenlegi vizsgálat csak a Biokingtől származó dömpingelt behozatallal, annak mennyiségével, valamint a behozatal által az uniós piacon érvényes árakra és az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatással foglalkozik. Hatásukat ugyanakkor a Bizottság az uniós gazdasági ágazatot a Kínából érkező egyéb dömpingelt behozatal káros hatásaitól megóvó hatályos intézkedések hatásainak összefüggésében vizsgálta. |
| --- | --- |

(90)

A jelenlegi vizsgálat csak a Biokingtől származó dömpingelt behozatallal, annak mennyiségével, valamint a behozatal által az uniós piacon érvényes árakra és az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatással foglalkozik. Hatásukat ugyanakkor a Bizottság az uniós gazdasági ágazatot a Kínából érkező egyéb dömpingelt behozatal káros hatásaitól megóvó hatályos intézkedések hatásainak összefüggésében vizsgálta.

| (91) | Mivel a jelenlegi vizsgálat csak egyetlen exportáló gyártóra irányul, a titoktartás érdekében valamennyi bizalmas adatot indexálni kellett. |
| --- | --- |

(91)

Mivel a jelenlegi vizsgálat csak egyetlen exportáló gyártóra irányul, a titoktartás érdekében valamennyi bizalmas adatot indexálni kellett.

4.2.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT ÉS AZ UNIÓS TERMELÉS MEGHATÁROZÁSA

| (92) | A vizsgálati időszakban a hasonló terméket kilenc uniós gyártó gyártotta. A panaszból származó információk alapján az érintett terméket az Unióban nem állítja elő más uniós gyártó. Ezért az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ez a kilenc vállalat alkotja az uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(92)

A vizsgálati időszakban a hasonló terméket kilenc uniós gyártó gyártotta. A panaszból származó információk alapján az érintett terméket az Unióban nem állítja elő más uniós gyártó. Ezért az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ez a kilenc vállalat alkotja az uniós gazdasági ágazatot.

| (93) | A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés mintegy 23 000 tonna volt. A Bizottság a teljes uniós termelést a panaszban foglalt és a mintába felvett uniós gyártóknál lefolytatott helyszíni vizsgálatok alkalmával összegyűjtött információkkal összevetett adatok alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(93)

A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés mintegy 23 000 tonna volt. A Bizottság a teljes uniós termelést a panaszban foglalt és a mintába felvett uniós gyártóknál lefolytatott helyszíni vizsgálatok alkalmával összegyűjtött információkkal összevetett adatok alapján állapította meg.

| (94) | A fenti (15)–(20) preambulumbekezdésekben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék uniós össztermelésének mintegy 56 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(94)

A fenti (15)–(20) preambulumbekezdésekben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék uniós össztermelésének mintegy 56 %-át képviselték.

4.3.   UNIÓS FELHASZNÁLÁS

| (95) | A Bizottság az uniós felhasználást a következő adatok alapján állapította meg: i. az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piacon a mintába felvett uniós gyártóktól származó adatok alapján, a többi uniós gyártó esetében pedig a panasz alapján (a panaszosok tényleges adatai és a többi uniós gyártó esetében pedig becslések); ii. a behozatal teljes mennyisége a kínai export adatbázis, valamint az exportáló gyártótól származó adatok alapján, és iii. az egyéb harmadik országokból érkező behozatal mennyisége az Eurostat adatai alapján. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottság az uniós felhasználást a következő adatok alapján állapította meg: i. az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piacon a mintába felvett uniós gyártóktól származó adatok alapján, a többi uniós gyártó esetében pedig a panasz alapján (a panaszosok tényleges adatai és a többi uniós gyártó esetében pedig becslések); ii. a behozatal teljes mennyisége a kínai export adatbázis, valamint az exportáló gyártótól származó adatok alapján, és iii. az egyéb harmadik országokból érkező behozatal mennyisége az Eurostat adatai alapján.

| (96) | A Kínából származó behozatal összmennyiségét az Eurostat adatai alapján ebben az esetben nem lehetett megbízhatóan megállapítani. Az exportáló gyártó által közölt mennyiség a figyelembe vett időszak minden egyes évét tekintve lényegesen nagyobb volt, mint a Kínából érkező behozatal teljes mennyiségére vonatkozó, Eurostatban szereplő adatok. Emiatt a Kínából érkező behozatalra vonatkozó, Eurostatban szereplő adatokat nem lehetett felhasználni. Másrészről az érintett exportáló gyártó által közölt mennyiség összhangban volt a kínai export adatbázisban rögzített, mennyiségre vonatkozó adatokkal. |
| --- | --- |

(96)

A Kínából származó behozatal összmennyiségét az Eurostat adatai alapján ebben az esetben nem lehetett megbízhatóan megállapítani. Az exportáló gyártó által közölt mennyiség a figyelembe vett időszak minden egyes évét tekintve lényegesen nagyobb volt, mint a Kínából érkező behozatal teljes mennyiségére vonatkozó, Eurostatban szereplő adatok. Emiatt a Kínából érkező behozatalra vonatkozó, Eurostatban szereplő adatokat nem lehetett felhasználni. Másrészről az érintett exportáló gyártó által közölt mennyiség összhangban volt a kínai export adatbázisban rögzített, mennyiségre vonatkozó adatokkal.

| (97) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Uniós felhasználás (kg) | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 29 112 425 | 30 780 763 | 30 053 279 | 25 853 923 |
| Index | 100 | 106 | 103 | 89 |
| Forrás: a panasz, a mintába felvett uniós gyártók és az exportáló gyártó adatai, kínai export adatbázis, Eurostat |

(97)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

1. táblázat

1. táblázat

Uniós felhasználás (kg)

Uniós felhasználás (kg)

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

29 112 425

30 780 763

30 053 279

25 853 923

Index

100

106

103

89

Forrás: a panasz, a mintába felvett uniós gyártók és az exportáló gyártó adatai, kínai export adatbázis, Eurostat

Forrás:

| (98) | Az uniós felhasználás a figyelembe vett időszakban 11 %-kal csökkent. Először 2011 és 2012 között 6 %-kal nőtt, majd 2013-ban 3 %-kal visszaesett, a vizsgálati időszakban pedig 14 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(98)

Az uniós felhasználás a figyelembe vett időszakban 11 %-kal csökkent. Először 2011 és 2012 között 6 %-kal nőtt, majd 2013-ban 3 %-kal visszaesett, a vizsgálati időszakban pedig 14 %-kal csökkent.

4.4.   A BIOKINGTŐL SZÁRMAZÓ DÖMPINGELT BEHOZATAL

4.4.1.   A Biokingtől származó dömpingelt behozatal volumene és piaci részesedése

A Biokingtől származó dömpingelt behozatal volumene és piaci részesedése

| (99) | A Bizottság a Biokingtől származó dömpingelt behozatal összvolumenét a saját adatai alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság a Biokingtől származó dömpingelt behozatal összvolumenét a saját adatai alapján állapította meg.

| (100) | A Biokingtől származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  A behozatal volumene és piaci részesedése | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A behozatal volumene (index) | 100 | 115 | 136 | 125 |
| Piaci részesedés (index) | 100 | 108 | 132 | 141 |
| Forrás: az exportáló gyártó adatai |

(100)

A Biokingtől származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

A behozatal volumene és piaci részesedése

A behozatal volumene és piaci részesedése

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

A behozatal volumene (index)

100

115

136

125

Piaci részesedés (index)

100

108

132

141

Forrás: az exportáló gyártó adatai

Forrás:

| (101) | A Biokingtől származó érintett termék Unióba irányuló dömpingelt behozatalának mennyisége a figyelembe vett időszakban 25 %-kal nőtt: 2011 és 2013 között 36 %-kal emelkedett, majd 2013 után a vizsgálati időszak végéig 11 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(101)

A Biokingtől származó érintett termék Unióba irányuló dömpingelt behozatalának mennyisége a figyelembe vett időszakban 25 %-kal nőtt: 2011 és 2013 között 36 %-kal emelkedett, majd 2013 után a vizsgálati időszak végéig 11 %-kal csökkent.

| (102) | Az importvolumen növekedésének eredményeként a Bioking piaci részesedése a figyelembe vett időszakban összességében jelentős mértékben, 41 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(102)

Az importvolumen növekedésének eredményeként a Bioking piaci részesedése a figyelembe vett időszakban összességében jelentős mértékben, 41 %-kal nőtt.

4.4.2.   A Biokingtől származó dömpingelt behozatal árai és az áralákínálás

A Biokingtől származó dömpingelt behozatal árai és az áralákínálás

| (103) | A Bizottság a Biokingtől származó behozatal átlagárait a saját adatai alapján határozta meg oly módon, hogy a behozatal összértékét elosztotta a behozatal teljes mennyiségével. |
| --- | --- |

(103)

A Bizottság a Biokingtől származó behozatal átlagárait a saját adatai alapján határozta meg oly módon, hogy a behozatal összértékét elosztotta a behozatal teljes mennyiségével.

| (104) | A Biokingtől származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:

  3. táblázat


  Importár (EUR/kg) | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos importár (Bioking)
  Index | 100 | 124 | 143 | 135 |
| Forrás: az exportáló gyártó adatai |

(104)

A Biokingtől származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:

3. táblázat

3. táblázat

Importár (EUR/kg)

Importár (EUR/kg)

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Átlagos importár (Bioking)

Index

100

124

143

135

Forrás: az exportáló gyártó adatai

Forrás:

| (105) | A Biokingtől származó érintett termék átlagos importára a figyelembe vett időszakban 35 %-kal emelkedett: 2011 és 2013 között 43 %-kal nőtt, majd 2013 és a vizsgálati időszak között 8 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(105)

A Biokingtől származó érintett termék átlagos importára a figyelembe vett időszakban 35 %-kal emelkedett: 2011 és 2013 között 43 %-kal nőtt, majd 2013 és a vizsgálati időszak között 8 %-kal csökkent.

| (106) | A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:






  — | a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga, és |
| --- | --- | --- |

(106)

A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:

—

a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga, és

| — | a Bioking által uniós piacon, első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet CIF-paritás alapján állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a fennálló vámok és a behozatal utáni költségek tekintetében. |
| --- | --- |

—

a Bioking által uniós piacon, első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet CIF-paritás alapján állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a fennálló vámok és a behozatal utáni költségek tekintetében.

| (107) | Az árakat terméktípusonként– a kereskedelem azonos szintjén lebonyolított ügyletek vizsgálatával, szükség esetén az adatok kiigazításával – hasonlították össze. Az összehasonlítás eredményét a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Ez alapján a Biokingtől származó dömpingelt behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 10,3 % volt. |
| --- | --- |

(107)

Az árakat terméktípusonként– a kereskedelem azonos szintjén lebonyolított ügyletek vizsgálatával, szükség esetén az adatok kiigazításával – hasonlították össze. Az összehasonlítás eredményét a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Ez alapján a Biokingtől származó dömpingelt behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 10,3 % volt.

4.5.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT GAZDASÁGI HELYZETE

4.5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (108) | A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(108)

A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (109) | A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A makrogazdasági mutatókat a panaszban, a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban, a kínai export adatbázisban és az Eurostatban szereplő adatok alapján értékelte. A makrogazdasági mutatók valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte. A mikrogazdasági mutatók a mintába felvett uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében reprezentatívak. |
| --- | --- |

(109)

A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A makrogazdasági mutatókat a panaszban, a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban, a kínai export adatbázisban és az Eurostatban szereplő adatok alapján értékelte. A makrogazdasági mutatók valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte. A mikrogazdasági mutatók a mintába felvett uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében reprezentatívak.

| (110) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagyságrendje, valamint a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás. A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, cash flow, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(110)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagyságrendje, valamint a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás. A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, cash flow, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.5.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.5.2.1.   Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

| (111) | A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, termelési összkapacitás és teljes kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési mennyiség (kg) | 27 290 291 | 25 626 300 | 22 837 500 | 22 808 454 |
| Index | 100 | 94 | 84 | 84 |
| Termelési kapacitás (kg) | 37 464 000 | 37 482 000 | 37 464 000 | 37 464 000 |
| Index | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitáskihasználás | 73 % | 68 % | 61 % | 61 % |
| Index | 100 | 94 | 84 | 84 |
| Forrás: a panasz, a mintába felvett uniós gyártók adatai |

(111)

A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, termelési összkapacitás és teljes kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Termelési mennyiség (kg)

27 290 291

25 626 300

22 837 500

22 808 454

Index

100

94

84

84

Termelési kapacitás (kg)

37 464 000

37 482 000

37 464 000

37 464 000

Index

100

100

100

100

Kapacitáskihasználás

73 %

68 %

61 %

61 %

Index

100

94

84

84

Forrás: a panasz, a mintába felvett uniós gyártók adatai

Forrás:

| (112) | A figyelembe vett időszakban a termelés volumene 16 %-kal csökkent: 2011 és 2012 között 6 %-kal esett vissza, majd 2013-ban 10 %-kal tovább csökkent, míg 2013-tól a vizsgálati időszakig változatlan maradt. |
| --- | --- |

(112)

A figyelembe vett időszakban a termelés volumene 16 %-kal csökkent: 2011 és 2012 között 6 %-kal esett vissza, majd 2013-ban 10 %-kal tovább csökkent, míg 2013-tól a vizsgálati időszakig változatlan maradt.

| (113) | A Bizottság a termelési kapacitást a teljes termelési volument a mintába felvett uniós gyártók kapacitáskihasználási rátájával elosztva becsülte meg. Ez alapján az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása a figyelembe vett időszak során kiegyensúlyozott volt. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság a termelési kapacitást a teljes termelési volument a mintába felvett uniós gyártók kapacitáskihasználási rátájával elosztva becsülte meg. Ez alapján az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása a figyelembe vett időszak során kiegyensúlyozott volt.

| (114) | A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók kapacitáskihasználása 12 százalékponttal csökkent. A kapacitáskihasználás csökkenése a termelés visszaesésének negatív hatásait tükrözi. Ez alapján valószínűsíthető, hogy az uniós gazdasági ágazat az állandó költségeit hosszú távon nehezen tudja majd fedezni. |
| --- | --- |

(114)

A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók kapacitáskihasználása 12 százalékponttal csökkent. A kapacitáskihasználás csökkenése a termelés visszaesésének negatív hatásait tükrözi. Ez alapján valószínűsíthető, hogy az uniós gazdasági ágazat az állandó költségeit hosszú távon nehezen tudja majd fedezni.

4.5.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (115) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

  5. táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen
  Index | 100 | 103 | 79 | 70 |
| Piaci részesedés
  Index | 100 | 97 | 76 | 79 |
| Forrás: a panasz, a mintába felvett uniós gyártók adatai |

(115)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

5. táblázat

5. táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen

Index

100

103

79

70

Piaci részesedés

Index

100

97

76

79

Forrás: a panasz, a mintába felvett uniós gyártók adatai

Forrás:

| (116) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 30 %-kal csökkent: 2011 és 2012 között 3 %-kal emelkedett, majd 2012 és a vizsgálati időszak között 33 %-kal csökkent. Ez a negatív tendencia összhangban volt a (97) preambulumbekezdésben leírt visszaeső felhasználással, azonban annál még markánsabban jelentkezett. |
| --- | --- |

(116)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 30 %-kal csökkent: 2011 és 2012 között 3 %-kal emelkedett, majd 2012 és a vizsgálati időszak között 33 %-kal csökkent. Ez a negatív tendencia összhangban volt a (97) preambulumbekezdésben leírt visszaeső felhasználással, azonban annál még markánsabban jelentkezett.

| (117) | Ennek eredményeként az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban visszaesett és összességében véve 21 %-kal csökkent. A Biokingtől származó behozatal ugyanebben az időszakban viszont – a fenti (101) és (102) preambulumbekezdésben leírtak szerint – 25 %-kal nőtt és ennek megfelelően a piaci részesedése 41 %-kal emelkedett. |
| --- | --- |

(117)

Ennek eredményeként az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban visszaesett és összességében véve 21 %-kal csökkent. A Biokingtől származó behozatal ugyanebben az időszakban viszont – a fenti (101) és (102) preambulumbekezdésben leírtak szerint – 25 %-kal nőtt és ennek megfelelően a piaci részesedése 41 %-kal emelkedett.

4.5.2.3.   Növekedés

Növekedés

| (118) | Az uniós fogyasztás 2012-től a vizsgálati időszak végéig esett. A Biokingtől származó dömpingelt behozatal volumene ugyanebben az időszakban a visszaesés ellenére emelkedett és növekvő piaci részesedést eredményezett. Az uniós gazdasági ágazat így a figyelembe vett időszak során piaci részesedésének jelentős részét elveszítette, ugyanakkor az érintett behozatal az uniós piacon tapasztalható visszaeső felhasználás ellenére markánsan növelte piaci részesedését. Az uniós gazdasági ágazat termelési volumene ezzel egyidejűleg nagyobb mértékben csökkent, mint a felhasználás. |
| --- | --- |

(118)

Az uniós fogyasztás 2012-től a vizsgálati időszak végéig esett. A Biokingtől származó dömpingelt behozatal volumene ugyanebben az időszakban a visszaesés ellenére emelkedett és növekvő piaci részesedést eredményezett. Az uniós gazdasági ágazat így a figyelembe vett időszak során piaci részesedésének jelentős részét elveszítette, ugyanakkor az érintett behozatal az uniós piacon tapasztalható visszaeső felhasználás ellenére markánsan növelte piaci részesedését. Az uniós gazdasági ágazat termelési volumene ezzel egyidejűleg nagyobb mértékben csökkent, mint a felhasználás.

4.5.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (119) | A figyelembe vett időszak során a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

  6. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottak száma | 178 | 173 | 185 | 184 |
| Index | 100 | 97 | 104 | 104 |
| Termelékenység (kg/alkalmazott) | 153 367 | 147 785 | 123 598 | 123 793 |
| Index | 100 | 96 | 81 | 81 |
| Forrás: a panasz, a mintába felvett uniós gyártók adatai |

(119)

A figyelembe vett időszak során a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

6. táblázat

6. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatottak száma

178

173

185

184

Index

100

97

104

104

Termelékenység (kg/alkalmazott)

153 367

147 785

123 598

123 793

Index

100

96

81

81

Forrás: a panasz, a mintába felvett uniós gyártók adatai

Forrás:

| (120) | Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje a figyelembe vett időszak során viszonylag kiegyensúlyozott volt: 2011-től 2012-ig 3 %-kal csökkent, majd 2012-től 2013-ig 7 %-kal nőtt, és a vizsgálati időszak végéig állandó szinten maradt. |
| --- | --- |

(120)

Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje a figyelembe vett időszak során viszonylag kiegyensúlyozott volt: 2011-től 2012-ig 3 %-kal csökkent, majd 2012-től 2013-ig 7 %-kal nőtt, és a vizsgálati időszak végéig állandó szinten maradt.

| (121) | Az egy foglalkoztatottra jutó, kilogrammban kifejezett termelékenység a csökkentett termelési szint és a viszonylag stabil foglalkoztatás miatt jelentősen visszaesett. A figyelembe vett időszak alatt a termelékenység összességében 19 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(121)

Az egy foglalkoztatottra jutó, kilogrammban kifejezett termelékenység a csökkentett termelési szint és a viszonylag stabil foglalkoztatás miatt jelentősen visszaesett. A figyelembe vett időszak alatt a termelékenység összességében 19 %-kal csökkent.

4.5.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (122) | A (77) preambulumbekezdésben megállapított dömpingkülönbözet meghaladta a minimális szintet. Figyelembe véve az érintett exportáló gyártótól származó behozatal mennyiségét és árait, a tényleges dömpingkülönbözetek mértékének uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentős volt. |
| --- | --- |

(122)

A (77) preambulumbekezdésben megállapított dömpingkülönbözet meghaladta a minimális szintet. Figyelembe véve az érintett exportáló gyártótól származó behozatal mennyiségét és árait, a tényleges dömpingkülönbözetek mértékének uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentős volt.

| (123) | A Biokingről az eredeti vizsgálat – amely során a Bioking piacgazdasági elbánásban részesült – azt állapította meg, hogy nem folytatott dömpinget, ami az (1) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint azt eredményezte, hogy a vállalat esetében nulla százalékos vámtételt alkalmaztak. Mivel a Bioking nem folytatott kárt okozó dömpinget, a korábbi dömping hatásaiból való felépülés csak a többi kínai exportáló gyártó által folytatott dömping hatásaiból való felépülés mértékében vehető figyelembe, amely dömping ellen a meghozott intézkedések hatályát – a (3) preambulumbekezdésben említettek szerint – számos hatályvesztési felülvizsgálat útján meghosszabbították és módosították. Az intézkedések a (3) preambulumbekezdésben részletesen kifejtettek szerint jelenleg is hatályban vannak. |
| --- | --- |

(123)

A Biokingről az eredeti vizsgálat – amely során a Bioking piacgazdasági elbánásban részesült – azt állapította meg, hogy nem folytatott dömpinget, ami az (1) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint azt eredményezte, hogy a vállalat esetében nulla százalékos vámtételt alkalmaztak. Mivel a Bioking nem folytatott kárt okozó dömpinget, a korábbi dömping hatásaiból való felépülés csak a többi kínai exportáló gyártó által folytatott dömping hatásaiból való felépülés mértékében vehető figyelembe, amely dömping ellen a meghozott intézkedések hatályát – a (3) preambulumbekezdésben említettek szerint – számos hatályvesztési felülvizsgálat útján meghosszabbították és módosították. Az intézkedések a (3) preambulumbekezdésben részletesen kifejtettek szerint jelenleg is hatályban vannak.

4.5.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.5.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (124) | A mintába felvett uniós gyártók uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek súlyozott átlagos egységárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  7. táblázat


  Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár
  Index | 100 | 149 | 175 | 119 |
| Egységenkénti előállítási költség
  Index | 100 | 141 | 165 | 109 |
| Forrás: a mintába felvett uniós gyártók adatai |

(124)

A mintába felvett uniós gyártók uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek súlyozott átlagos egységárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

7. táblázat

7. táblázat

Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban

Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár

Index

100

149

175

119

Egységenkénti előállítási költség

Index

100

141

165

109

Forrás: a mintába felvett uniós gyártók adatai

Forrás:

| (125) | A mintába felvett uniós gyártók átlagos értékesítési egységárai 2011 és 2013 között 75 %-kal emelkedtek, majd 2013 és a vizsgálati időszak között 56 %-kal csökkentek. A Biokingtől származó dömpingelt behozatal árai – a fenti (105) preambulumbekezdésben bemutatottak szerint – az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraihoz hasonló tendenciát követtek. |
| --- | --- |

(125)

A mintába felvett uniós gyártók átlagos értékesítési egységárai 2011 és 2013 között 75 %-kal emelkedtek, majd 2013 és a vizsgálati időszak között 56 %-kal csökkentek. A Biokingtől származó dömpingelt behozatal árai – a fenti (105) preambulumbekezdésben bemutatottak szerint – az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraihoz hasonló tendenciát követtek.

| (126) | A borseprőből előállított és az uniós gazdasági ágazat esetében a borkősav gyártási összköltségének mintegy 60 %-át kitevő nyersanyag – kalcium-tartarát – rendelkezésre állása a betakarított borszőlő minősége szerint változik. A kedvező vagy kedvezőtlen uniós éghajlati viszonyok tehát kihatnak a kalcium-tartarát teljes kínálatára, ami pedig befolyásolja az átlagos éves értékesítési árakat. Meg kell jegyezni, hogy a borszőlő betakarítását illetően 2012 és 2013 nem volt kedvező év az Unióban, ami a gyártási időszak után a nyersanyagok és értékesítési árak növekedéséhez vezetett (mivel szezonális termékről van szó, a hatás csak hónapokkal a betakarítás után tapasztalható). Ezzel szemben mivel a vizsgálati időszak a betakarított termést tekintve jó év volt az Unióban, az átlagos éves értékesítési árak a vizsgálati időszakban az előző évhez viszonyítva alacsonyabbak voltak. |
| --- | --- |

(126)

A borseprőből előállított és az uniós gazdasági ágazat esetében a borkősav gyártási összköltségének mintegy 60 %-át kitevő nyersanyag – kalcium-tartarát – rendelkezésre állása a betakarított borszőlő minősége szerint változik. A kedvező vagy kedvezőtlen uniós éghajlati viszonyok tehát kihatnak a kalcium-tartarát teljes kínálatára, ami pedig befolyásolja az átlagos éves értékesítési árakat. Meg kell jegyezni, hogy a borszőlő betakarítását illetően 2012 és 2013 nem volt kedvező év az Unióban, ami a gyártási időszak után a nyersanyagok és értékesítési árak növekedéséhez vezetett (mivel szezonális termékről van szó, a hatás csak hónapokkal a betakarítás után tapasztalható). Ezzel szemben mivel a vizsgálati időszak a betakarított termést tekintve jó év volt az Unióban, az átlagos éves értékesítési árak a vizsgálati időszakban az előző évhez viszonyítva alacsonyabbak voltak.

| (127) | Az átlagos értékesítési egységárak markánsabban emelkedtek (a figyelembe vett időszakban 19 %-kal), mint a termelési költség ugyanebben az időszakban (9 %-os növekedés). |
| --- | --- |

(127)

Az átlagos értékesítési egységárak markánsabban emelkedtek (a figyelembe vett időszakban 19 %-kal), mint a termelési költség ugyanebben az időszakban (9 %-os növekedés).

4.5.3.2.   Munkaerőköltség

Munkaerőköltség

| (128) | A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  8. táblázat


  Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 41 048 | 41 418 | 40 542 | 40 914 |
| Index | 100 | 101 | 99 | 100 |
| Forrás: a mintába felvett uniós gyártók adatai |

(128)

A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

8. táblázat

8. táblázat

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

41 048

41 418

40 542

40 914

Index

100

101

99

100

Forrás: a mintába felvett uniós gyártók adatai

Forrás:

| (129) | A mintába felvett uniós gyártók munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszakban kiegyensúlyozott maradt. Az átlagos munkaerőköltségek ugyanebben az időszakban nem tükrözték a munkaerőköltségek általános növekedését (4,6 %) (17) és az uniós inflációs rátát (4,7 %) (18). |
| --- | --- |

(129)

A mintába felvett uniós gyártók munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszakban kiegyensúlyozott maradt. Az átlagos munkaerőköltségek ugyanebben az időszakban nem tükrözték a munkaerőköltségek általános növekedését (4,6 %) (17) és az uniós inflációs rátát (4,7 %) (18).

17

18

4.5.3.3.   Készletek

Készletek

| (130) | A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  9. táblázat


  Készletek | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (kg) | 438 640 | 285 995 | 674 065 | 633 550 |
| Index | 100 | 65 | 154 | 144 |
| Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve | 3 % | 2 % | 5 % | 5 % |
| Index | 100 | 68 | 181 | 169 |
| Forrás: a mintába felvett uniós gyártók adatai |

(130)

A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

9. táblázat

9. táblázat

Készletek

Készletek

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Zárókészletek (kg)

438 640

285 995

674 065

633 550

Index

100

65

154

144

Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve

3 %

2 %

5 %

5 %

Index

100

68

181

169

Forrás: a mintába felvett uniós gyártók adatai

Forrás:

| (131) | A zárókészletek mennyisége a figyelembe vett időszakban 44 %-kal nőtt: 2011 és 2012 között 35 %-kal csökkent, majd 2012 és a vizsgálati időszak vége között jelentős mértékben emelkedett. |
| --- | --- |

(131)

A zárókészletek mennyisége a figyelembe vett időszakban 44 %-kal nőtt: 2011 és 2012 között 35 %-kal csökkent, majd 2012 és a vizsgálati időszak vége között jelentős mértékben emelkedett.

| (132) | A készlet szintje a mintába felvett uniós gyártók 2011 évi termelési volumenének 3 %-át képviselte, ami a vizsgálati időszak végére 5 %-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(132)

A készlet szintje a mintába felvett uniós gyártók 2011 évi termelési volumenének 3 %-át képviselte, ami a vizsgálati időszak végére 5 %-ra emelkedett.

4.5.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (133) | A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  10. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | 2 | 8 | 8 | 10 |
| Index | 100 | 310 | 327 | 430 |
| Pénzforgalom (EUR) | 1 267 809 | 4 185 410 | 4 316 300 | 2 481 985 |
| Index | 100 | 330 | 340 | 196 |
| Beruházások (EUR) | 539 710 | 474 594 | 409 323 | 500 659 |
| Index | 100 | 88 | 76 | 93 |
| Beruházások megtérülése | 16 % | 80 % | 72 % | 47 % |
| Index | 100 | 508 | 456 | 300 |
| Forrás: a mintába felvett uniós gyártók adatai |

(133)

A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

10. táblázat

10. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

2

8

8

10

Index

100

310

327

430

Pénzforgalom (EUR)

1 267 809

4 185 410

4 316 300

2 481 985

Index

100

330

340

196

Beruházások (EUR)

539 710

474 594

409 323

500 659

Index

100

88

76

93

Beruházások megtérülése

16 %

80 %

72 %

47 %

Index

100

508

456

300

Forrás: a mintába felvett uniós gyártók adatai

Forrás:

| (134) | A mintába felvett uniós gyártók nyereségességét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségben kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A mintába felvett uniós gyártóknak a hasonló termék uniós piacon független vevőknek történő értékesítéséből származó jövedelmezősége a figyelembe vett időszakban 8 százalékponttal emelkedett. |
| --- | --- |

(134)

A mintába felvett uniós gyártók nyereségességét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségben kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A mintába felvett uniós gyártóknak a hasonló termék uniós piacon független vevőknek történő értékesítéséből származó jövedelmezősége a figyelembe vett időszakban 8 százalékponttal emelkedett.

| (135) | A vizsgálatból az derült ki, hogy az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége részben külső tényezőktől, például az éghajlati viszonyoktól függ. Mindazonáltal a vizsgálat arra mutatott rá, hogy a jövedelmezőség a figyelembe vett időszakban jelentős mértékben nőtt, és a vizsgálati időszak során elérte a 10 %-ot, amely meghaladta az ágazat célként meghatározott 8 %-os nyereségszintjét. |
| --- | --- |

(135)

A vizsgálatból az derült ki, hogy az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége részben külső tényezőktől, például az éghajlati viszonyoktól függ. Mindazonáltal a vizsgálat arra mutatott rá, hogy a jövedelmezőség a figyelembe vett időszakban jelentős mértékben nőtt, és a vizsgálati időszak során elérte a 10 %-ot, amely meghaladta az ágazat célként meghatározott 8 %-os nyereségszintjét.

| (136) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. Ez a mutató a figyelembe vett időszak során emelkedett: a nettó pénzforgalom 2011 és 2013 között nőtt, majd a vizsgálati időszakban visszaesett. |
| --- | --- |

(136)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. Ez a mutató a figyelembe vett időszak során emelkedett: a nettó pénzforgalom 2011 és 2013 között nőtt, majd a vizsgálati időszakban visszaesett.

| (137) | A mintába felvett uniós gyártók hasonló termék előállításába eszközölt beruházásai a figyelembe vett időszak során 7 %-kal csökkentek: 2011 és 2013 között 24 %-kal estek vissza, majd a vizsgálati időszakban 22 %-kal nőttek. |
| --- | --- |

(137)

A mintába felvett uniós gyártók hasonló termék előállításába eszközölt beruházásai a figyelembe vett időszak során 7 %-kal csökkentek: 2011 és 2013 között 24 %-kal estek vissza, majd a vizsgálati időszakban 22 %-kal nőttek.

| (138) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában meghatározott nyeresége. A nyereség 2011 és 2012 között nőtt, 2012-től a vizsgálati időszak végéig azonban csökkent. |
| --- | --- |

(138)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában meghatározott nyeresége. A nyereség 2011 és 2012 között nőtt, 2012-től a vizsgálati időszak végéig azonban csökkent.

| (139) | Semmi nem utalt arra, hogy az uniós gazdasági ágazat a tőkebevonást illetően nehézségekbe ütközött volna, aminek elsősorban az az oka, hogy a mintába felvett gyártók többsége integrált vállalat. |
| --- | --- |

(139)

Semmi nem utalt arra, hogy az uniós gazdasági ágazat a tőkebevonást illetően nehézségekbe ütközött volna, aminek elsősorban az az oka, hogy a mintába felvett gyártók többsége integrált vállalat.

4.5.4.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (140) | Az olyan kármutatók, mint a termelés, az értékesítés volumene és a piaci részesedés a figyelembe vett időszakban kedvezőtlen tendenciát mutattak. Ez a tendencia azonban az uniós gazdasági ágazat általános pénzügyi helyzetére nem gyakorolt kedvezőtlen hatást. Épp ellenkezőleg, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a figyelembe vett időszakban végig kedvezően alakult, és a vizsgálati időszakban még meg is haladta a célként meghatározott nyereségszintet. Ezenkívül az olyan kármutatók, mint a pénzforgalom és a beruházások megtérülése a figyelembe vett időszak során szintén javultak. Az uniós gazdasági ágazat a foglalkoztatást is növelni tudta, noha nem jelentősen. |
| --- | --- |

(140)

Az olyan kármutatók, mint a termelés, az értékesítés volumene és a piaci részesedés a figyelembe vett időszakban kedvezőtlen tendenciát mutattak. Ez a tendencia azonban az uniós gazdasági ágazat általános pénzügyi helyzetére nem gyakorolt kedvezőtlen hatást. Épp ellenkezőleg, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a figyelembe vett időszakban végig kedvezően alakult, és a vizsgálati időszakban még meg is haladta a célként meghatározott nyereségszintet. Ezenkívül az olyan kármutatók, mint a pénzforgalom és a beruházások megtérülése a figyelembe vett időszak során szintén javultak. Az uniós gazdasági ágazat a foglalkoztatást is növelni tudta, noha nem jelentősen.

| (141) | Az (1) preambulumbekezdésben említettek szerint a figyelembe vett időszakban a Kínából érkező borkősav-behozatalra dömpingellenes vámok voltak érvényben. Ez alól csak a Biokingtől származó behozatal volt kivétel. Ezek a vámok nagymértékben megóvták az uniós gazdasági ágazatot a Kínából érkező dömpingelt behozatal hatásaitól, így befolyásolták az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Ezt a tényt a Bizottság a jelenlegi vizsgálat során figyelembe vette. Ebben a konkrét esetben ugyanakkor úgy tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazatnak sikerült felépülnie a korábbi dömping hatásaiból, és a vizsgálati időszakban magas nyereséget tudott realizálni annak ellenére, hogy az érintett exportáló gyártó jelentősen növelte behozatalát és piaci részesedését. Az adott körülmények között – annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése csökkent, és figyelembe véve azt a tényt, hogy a Biokingtől származó dömpingelt behozatal az uniós gazdasági ágazatot bizonyos mértékig kedvezőtlenül befolyásolta – a vizsgálat nem állapította meg, hogy az uniós gazdasági ágazat az alaprendelet 3. cikke értelmében jelentős kárt szenvedett volna. Ez főként azon a tényen alapul, hogy valamennyi pénzügyi mutató kedvezően alakult, és az uniós gazdasági ágazat az árait az előállítási költségeinél nagyobb mértékben tudta növelni annak ellenére, hogy a Bioking a dömpingelt behozatalát az uniós gazdasági ágazat árainak alákínálva értékesítette. |
| --- | --- |

(141)

Az (1) preambulumbekezdésben említettek szerint a figyelembe vett időszakban a Kínából érkező borkősav-behozatalra dömpingellenes vámok voltak érvényben. Ez alól csak a Biokingtől származó behozatal volt kivétel. Ezek a vámok nagymértékben megóvták az uniós gazdasági ágazatot a Kínából érkező dömpingelt behozatal hatásaitól, így befolyásolták az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Ezt a tényt a Bizottság a jelenlegi vizsgálat során figyelembe vette. Ebben a konkrét esetben ugyanakkor úgy tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazatnak sikerült felépülnie a korábbi dömping hatásaiból, és a vizsgálati időszakban magas nyereséget tudott realizálni annak ellenére, hogy az érintett exportáló gyártó jelentősen növelte behozatalát és piaci részesedését. Az adott körülmények között – annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése csökkent, és figyelembe véve azt a tényt, hogy a Biokingtől származó dömpingelt behozatal az uniós gazdasági ágazatot bizonyos mértékig kedvezőtlenül befolyásolta – a vizsgálat nem állapította meg, hogy az uniós gazdasági ágazat az alaprendelet 3. cikke értelmében jelentős kárt szenvedett volna. Ez főként azon a tényen alapul, hogy valamennyi pénzügyi mutató kedvezően alakult, és az uniós gazdasági ágazat az árait az előállítási költségeinél nagyobb mértékben tudta növelni annak ellenére, hogy a Bioking a dömpingelt behozatalát az uniós gazdasági ágazat árainak alákínálva értékesítette.

| (142) | Ez alapján a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat nem szenvedett jelentős kárt. |
| --- | --- |

(142)

Ez alapján a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat nem szenvedett jelentős kárt.

4.5.5.   Az érdekeltek által a nyilvánosságra hozatalt követően tett észrevételek

Az érdekeltek által a nyilvánosságra hozatalt követően tett észrevételek

| (143) | Az érdekelt felek azt állították, hogy a Bizottság helytelenül járt el, amikor bizonyos kármutatóknak (pl. a jövedelmezőségnek) más, egyaránt fontos kármutatók rovására nagyobb jelentőséget tulajdonított. Azzal érveltek, hogy egy olyan ágazat kárelemzésére, mint az uniós borkősav-ágazat, amelyet teljes egészében kis- és középvállalkozások alkotnak, különös gondot kell fordítani. |
| --- | --- |

(143)

Az érdekelt felek azt állították, hogy a Bizottság helytelenül járt el, amikor bizonyos kármutatóknak (pl. a jövedelmezőségnek) más, egyaránt fontos kármutatók rovására nagyobb jelentőséget tulajdonított. Azzal érveltek, hogy egy olyan ágazat kárelemzésére, mint az uniós borkősav-ágazat, amelyet teljes egészében kis- és középvállalkozások alkotnak, különös gondot kell fordítani.

| (144) | A Bizottság a kárelemzést a rendelkezésre álló információk, többek között a mintába felvett három vállalattól kapott, ellenőrzött válaszok alapján végezte. A Bizottság a vállalatok számára olyan kérdőíveket küldött, amelyek kifejezetten kkv-k számára készültek. Ezzel kapcsolatban hangsúlyozni kell, hogy a Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban minden olyan gazdasági mutatót értékelt, amely befolyásolta az uniós gazdasági ágazat helyzetét, és egyik mutatóra sem helyezett nagyobb hangsúlyt, mint a többire. |
| --- | --- |

(144)

A Bizottság a kárelemzést a rendelkezésre álló információk, többek között a mintába felvett három vállalattól kapott, ellenőrzött válaszok alapján végezte. A Bizottság a vállalatok számára olyan kérdőíveket küldött, amelyek kifejezetten kkv-k számára készültek. Ezzel kapcsolatban hangsúlyozni kell, hogy a Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban minden olyan gazdasági mutatót értékelt, amely befolyásolta az uniós gazdasági ágazat helyzetét, és egyik mutatóra sem helyezett nagyobb hangsúlyt, mint a többire.

| (145) | A felek azzal érveltek, hogy a Bioking 42,8 %-os dömpingkülönbözetét, ami meghaladja a többi kínai gyártóra kiszabott, jelenleg hatályban lévő 34,9 %-os maradványvámot és a másik két vállalatra alkalmazott 13,1 %-os, illetve 8,3 %-os egyedi vámtételt, úgy kellett volna értelmezni, hogy az jelentős kárt okoz, különösen hogy az folyamatosan növekvő importvolumennel és piaci részesedéssel párosul. A felek azt is állították, hogy a Biokinget „indokolatlanul zárták ki” a 626/2012/EU végrehajtási rendelet alapján jelenleg hatályos dömpingellenes intézkedések hatálya alól. |
| --- | --- |

(145)

A felek azzal érveltek, hogy a Bioking 42,8 %-os dömpingkülönbözetét, ami meghaladja a többi kínai gyártóra kiszabott, jelenleg hatályban lévő 34,9 %-os maradványvámot és a másik két vállalatra alkalmazott 13,1 %-os, illetve 8,3 %-os egyedi vámtételt, úgy kellett volna értelmezni, hogy az jelentős kárt okoz, különösen hogy az folyamatosan növekvő importvolumennel és piaci részesedéssel párosul. A felek azt is állították, hogy a Biokinget „indokolatlanul zárták ki” a 626/2012/EU végrehajtási rendelet alapján jelenleg hatályos dömpingellenes intézkedések hatálya alól.

| (146) | Egy exportáló gyártó vonatkozásában megállapított dömpingkülönbözet nem egy meggyőző gazdasági kármutató. Az a tény, hogy egy behozatal dömpingelt, még nem feltétlenül jelenti azt, hogy kárt is okoz a hazai iparnak. Pusztán egy olyan eszközt képvisel, amely révén egy exportáló gyártó nagyobb piaci térhódítást érhet el (növelheti piaci részesedését és a behozatal volumenét). A Bizottság ezenkívül megjegyezte, hogy a Bioking Unióba érkező behozatalát egy jogszerű uniós aktussal, a 332/2012/EU végrehajtási rendelettel zárta ki a jelenlegi intézkedések hatálya alól. Ezen indokok alapján a Bizottság elutasította az érvet. |
| --- | --- |

(146)

Egy exportáló gyártó vonatkozásában megállapított dömpingkülönbözet nem egy meggyőző gazdasági kármutató. Az a tény, hogy egy behozatal dömpingelt, még nem feltétlenül jelenti azt, hogy kárt is okoz a hazai iparnak. Pusztán egy olyan eszközt képvisel, amely révén egy exportáló gyártó nagyobb piaci térhódítást érhet el (növelheti piaci részesedését és a behozatal volumenét). A Bizottság ezenkívül megjegyezte, hogy a Bioking Unióba érkező behozatalát egy jogszerű uniós aktussal, a 332/2012/EU végrehajtási rendelettel zárta ki a jelenlegi intézkedések hatálya alól. Ezen indokok alapján a Bizottság elutasította az érvet.

| (147) | Ugyanezen érdekelt felek azt hangsúlyozták, hogy míg az uniós gazdasági ágazat uniós értékesítése és piaci részesedése 30 %-kal, illetve 21 %-kal csökkent, a Bioking ugyanebben az időszakban 25 %-kal tudta növelni dömpingelt értékesítései volumenét és 41 %-kal piaci részesedését, ami egyértelműen a jelentős kárra utal. |
| --- | --- |

(147)

Ugyanezen érdekelt felek azt hangsúlyozták, hogy míg az uniós gazdasági ágazat uniós értékesítése és piaci részesedése 30 %-kal, illetve 21 %-kal csökkent, a Bioking ugyanebben az időszakban 25 %-kal tudta növelni dömpingelt értékesítései volumenét és 41 %-kal piaci részesedését, ami egyértelműen a jelentős kárra utal.

| (148) | A vizsgálat valóban alátámasztotta, hogy a Biokingtől származó behozatal volumene és piaci részesedése nőtt. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak során viszonylag magas maradt. Mindazonáltal a Bizottság nemcsak a piaci részesedést és a behozatal volumenét vizsgálta annak megállapítása érdekében, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett-e vagy sem. A fenti (144) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban megvizsgálta az összes gazdasági mutatót, amely befolyásolta az uniós gazdasági ágazat helyzetét, és egyik mutatóra sem helyezett nagyobb hangsúlyt, mint a többire. Az érvet ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(148)

A vizsgálat valóban alátámasztotta, hogy a Biokingtől származó behozatal volumene és piaci részesedése nőtt. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak során viszonylag magas maradt. Mindazonáltal a Bizottság nemcsak a piaci részesedést és a behozatal volumenét vizsgálta annak megállapítása érdekében, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett-e vagy sem. A fenti (144) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban megvizsgálta az összes gazdasági mutatót, amely befolyásolta az uniós gazdasági ágazat helyzetét, és egyik mutatóra sem helyezett nagyobb hangsúlyt, mint a többire. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.

| (149) | Az érdekelt felek azzal is érveltek, hogy a termelési volumen csökkenése (a figyelembe vett időszakban 16 %) és a kapacitáskihasználás visszaesése (a figyelembe vett időszakban 16 %) befolyásolja a jövedelmezőséget, és az egész uniós gazdasági ágazatot hosszú távon fenntarthatatlanná teszi, mivel az az állandó költségeit nem tudja fedezni. Ezt a fejleményt a Bizottság a (114) preambulumbekezdésben figyelembe vette. A felek azt is állították, hogy a Bioking azáltal, hogy agresszív árpolitikájával alákínált az uniós gazdasági ágazat eladási árainak, hatékonyan biztosította piacvezető szerepét, és az uniós gazdasági ágazatot kiszorította olyan kulcsfontosságú ágazatokból, mint az építőipar, valamint az élelmiszer-adalékanyagok és az emulgeálószerek ágazata. A felek azzal érveltek továbbá, hogy az, hogy nem kívántak agresszív árversenybe bocsátkozni a Biokingtől származó dömpingelt behozatallal, és úgy döntöttek, hogy inkább magasabb minőségű terméket értékesítenek olyan vevőknek, akik hajlandóak minőségi felárat fizetni, jogos védekező stratégia volt a részükről. Ugyanakkor a felek hangsúlyozták, hogy mivel a Bioking kapacitásfelesleggel rendelkezett, ez a stratégia hosszú távon nem volt fenntartható, mivel várható volt, hogy a dömpingelt kínai behozatal egyre nagyobb mértékben árasztja el a piacot, és még a mintában szereplő legnyereségesebb uniós gyártók üzleti lehetőségeit is felszámolja. |
| --- | --- |

(149)

Az érdekelt felek azzal is érveltek, hogy a termelési volumen csökkenése (a figyelembe vett időszakban 16 %) és a kapacitáskihasználás visszaesése (a figyelembe vett időszakban 16 %) befolyásolja a jövedelmezőséget, és az egész uniós gazdasági ágazatot hosszú távon fenntarthatatlanná teszi, mivel az az állandó költségeit nem tudja fedezni. Ezt a fejleményt a Bizottság a (114) preambulumbekezdésben figyelembe vette. A felek azt is állították, hogy a Bioking azáltal, hogy agresszív árpolitikájával alákínált az uniós gazdasági ágazat eladási árainak, hatékonyan biztosította piacvezető szerepét, és az uniós gazdasági ágazatot kiszorította olyan kulcsfontosságú ágazatokból, mint az építőipar, valamint az élelmiszer-adalékanyagok és az emulgeálószerek ágazata. A felek azzal érveltek továbbá, hogy az, hogy nem kívántak agresszív árversenybe bocsátkozni a Biokingtől származó dömpingelt behozatallal, és úgy döntöttek, hogy inkább magasabb minőségű terméket értékesítenek olyan vevőknek, akik hajlandóak minőségi felárat fizetni, jogos védekező stratégia volt a részükről. Ugyanakkor a felek hangsúlyozták, hogy mivel a Bioking kapacitásfelesleggel rendelkezett, ez a stratégia hosszú távon nem volt fenntartható, mivel várható volt, hogy a dömpingelt kínai behozatal egyre nagyobb mértékben árasztja el a piacot, és még a mintában szereplő legnyereségesebb uniós gyártók üzleti lehetőségeit is felszámolja.

| (150) | A vizsgálat alátámasztotta, hogy a Bioking növelte piaci részesedését és alákínált az áraknak, ami azt eredményezte, hogy csökkent a termelési volumen és a kapacitáskihasználás mértéke, és az uniós gazdasági ágazat egyes ipari ágazatokban fontos vevőket veszített el. Azt azonban a panaszosok is elismerték, hogy ez a helyzet az uniós gazdasági ágazat azon ésszerű üzleti döntése miatt állt elő, hogy a piaci részesedés rovására inkább magasabb nyereséget kívántak elérni. Ez nem tekinthető az ágazatot ért jelentős kár okának. Az érvelést ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(150)

A vizsgálat alátámasztotta, hogy a Bioking növelte piaci részesedését és alákínált az áraknak, ami azt eredményezte, hogy csökkent a termelési volumen és a kapacitáskihasználás mértéke, és az uniós gazdasági ágazat egyes ipari ágazatokban fontos vevőket veszített el. Azt azonban a panaszosok is elismerték, hogy ez a helyzet az uniós gazdasági ágazat azon ésszerű üzleti döntése miatt állt elő, hogy a piaci részesedés rovására inkább magasabb nyereséget kívántak elérni. Ez nem tekinthető az ágazatot ért jelentős kár okának. Az érvelést ezért a Bizottság elutasította.

| (151) | A panaszosok azzal is érveltek, hogy a Bizottság számításai szerinti jövedelmezőségi ráta nem az uniós gazdasági ágazat tényleges profitszintjének valódi tendenciáit mutatta, mivel a mintába felvett vállalatok közül nem mindegyik tudott pozitív jövedelmezőségi adatokat közzétenni. Ezek az érdekelt felek vitatták a jövedelmezőségi ráta kiszámítására alkalmazott bizottsági módszert, és azt állították, hogy a Bizottság által a kárelemzés elvégzése érdekében megállapított jövedelmezőségi szinteket nyilvánvalóan eltorzította az, hogy a mintában egy olyan, viszonylag nagy uniós gyártó is szerepelt, amelynek a mintába felvett többi kisebb vállalattal ellentétben sikerült elérnie a méretgazdaságosságot. |
| --- | --- |

(151)

A panaszosok azzal is érveltek, hogy a Bizottság számításai szerinti jövedelmezőségi ráta nem az uniós gazdasági ágazat tényleges profitszintjének valódi tendenciáit mutatta, mivel a mintába felvett vállalatok közül nem mindegyik tudott pozitív jövedelmezőségi adatokat közzétenni. Ezek az érdekelt felek vitatták a jövedelmezőségi ráta kiszámítására alkalmazott bizottsági módszert, és azt állították, hogy a Bizottság által a kárelemzés elvégzése érdekében megállapított jövedelmezőségi szinteket nyilvánvalóan eltorzította az, hogy a mintában egy olyan, viszonylag nagy uniós gyártó is szerepelt, amelynek a mintába felvett többi kisebb vállalattal ellentétben sikerült elérnie a méretgazdaságosságot.

| (152) | Meg kell jegyezni, hogy a Bizottság az uniós gazdasági ágazat helyzetét egészében véve vizsgálta, ezért a mintába felvett uniós gyártókra vonatkozó mikrogazdasági mutatók az egész uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére nézve reprezentatívak. A végleges minta összetételét a panaszosok nem vitatták, és a Bizottság a mintát az uniós gazdasági ágazat helyzetére nézve – a (20) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – reprezentatívnak tekintette. A 2016. január 13-án tartott meghallgatáson a panaszosok megismételték a minta reprezentativitásával kapcsolatos aggályukat, új érveket azonban nem támasztották azt alá. A mintába felvett uniós gyártókat mindenesetre nem lehet egymástól elkülönítve elemezni, és egyetlen vállalatra sem lehet eltérő hangsúlyt fektetni, mint a mintában szereplő többi vállalatra, tekintettel arra a tényre, hogy az egész uniós gazdasági ágazatot kkv-k alkotják (lásd a fenti (18) preambulumbekezdést). Az érvelést ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(152)

Meg kell jegyezni, hogy a Bizottság az uniós gazdasági ágazat helyzetét egészében véve vizsgálta, ezért a mintába felvett uniós gyártókra vonatkozó mikrogazdasági mutatók az egész uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére nézve reprezentatívak. A végleges minta összetételét a panaszosok nem vitatták, és a Bizottság a mintát az uniós gazdasági ágazat helyzetére nézve – a (20) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – reprezentatívnak tekintette. A 2016. január 13-án tartott meghallgatáson a panaszosok megismételték a minta reprezentativitásával kapcsolatos aggályukat, új érveket azonban nem támasztották azt alá. A mintába felvett uniós gyártókat mindenesetre nem lehet egymástól elkülönítve elemezni, és egyetlen vállalatra sem lehet eltérő hangsúlyt fektetni, mint a mintában szereplő többi vállalatra, tekintettel arra a tényre, hogy az egész uniós gazdasági ágazatot kkv-k alkotják (lásd a fenti (18) preambulumbekezdést). Az érvelést ezért a Bizottság elutasította.

| (153) | Az érdekelt felek azt állították továbbá, hogy a Bizottságnak a legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálat során figyelembe kellett volna vennie azt, hogy a felülvizsgálati időszak végét követően a jövedelmezőség csökkent. 2010 és 2011 között a jövedelmezőség jelentősen visszaesett, amit nem vettek figyelembe. Hangsúlyozták továbbá, hogy a Bioking éppen 2011-ben terjesztette ki piaci részvételét oly módon, hogy a behozatal volumenét mintegy 33 %-kal növelte. |
| --- | --- |

(153)

Az érdekelt felek azt állították továbbá, hogy a Bizottságnak a legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálat során figyelembe kellett volna vennie azt, hogy a felülvizsgálati időszak végét követően a jövedelmezőség csökkent. 2010 és 2011 között a jövedelmezőség jelentősen visszaesett, amit nem vettek figyelembe. Hangsúlyozták továbbá, hogy a Bioking éppen 2011-ben terjesztette ki piaci részvételét oly módon, hogy a behozatal volumenét mintegy 33 %-kal növelte.

| (154) | Emlékeztetni kell arra, hogy a kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálatához a Bizottság általában a vizsgálati időszakot megelőző három évet elemzi. Ezt az időszakot a vizsgálat kezdetén rögzíti, és erre vonatkozóan gyűjt gazdasági adatokat, amelyeket aztán ellenőriz. Ebben az esetben a Bizottság a kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálatához – a (28) preambulumbekezdésben említettek szerint – a 2011. január 1-jétől2014. szeptember 30-ig tartó időszakot választotta, és ennek az időszaknak a felhasználását a panaszosok a vizsgálat egyetlen szakaszában sem vitatták. A 2010-es év tehát nem tartozik a vizsgálat időbeli hatálya alá, és ennek az évnek a szelektív módon történő felhasználása arra, hogy a Bizottság a panaszosok által kiválasztott néhány kármutatót vizsgáljon, megkülönböztetést jelentene és nem lenne objektív. Mindenesetre a vizsgálat a figyelembe vett időszak vonatkozásában nem tudott egyértelmű összefüggést megállapítani az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségi szintjének és a Bioking piaci részesedésének alakulása között. A Bizottság végül megjegyzi, hogy a mintába felvett vállalatokat nem terhelték szerkezetátalakítási költségek. Az érvet ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(154)

Emlékeztetni kell arra, hogy a kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálatához a Bizottság általában a vizsgálati időszakot megelőző három évet elemzi. Ezt az időszakot a vizsgálat kezdetén rögzíti, és erre vonatkozóan gyűjt gazdasági adatokat, amelyeket aztán ellenőriz. Ebben az esetben a Bizottság a kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálatához – a (28) preambulumbekezdésben említettek szerint – a 2011. január 1-jétől2014. szeptember 30-ig tartó időszakot választotta, és ennek az időszaknak a felhasználását a panaszosok a vizsgálat egyetlen szakaszában sem vitatták. A 2010-es év tehát nem tartozik a vizsgálat időbeli hatálya alá, és ennek az évnek a szelektív módon történő felhasználása arra, hogy a Bizottság a panaszosok által kiválasztott néhány kármutatót vizsgáljon, megkülönböztetést jelentene és nem lenne objektív. Mindenesetre a vizsgálat a figyelembe vett időszak vonatkozásában nem tudott egyértelmű összefüggést megállapítani az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségi szintjének és a Bioking piaci részesedésének alakulása között. A Bizottság végül megjegyzi, hogy a mintába felvett vállalatokat nem terhelték szerkezetátalakítási költségek. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.

| (155) | Az érdekelt felek azzal is érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazat jövőbeli beruházási képessége forog kockán, mivel a csökkenő termelési volumen és kapacitáskihasználási ráta azt fogja eredményezni, hogy az uniós gazdasági ágazat az állandó költségeit hosszú távon nem tudja majd fedezni. A jelenlegi jövedelmezőségi szintek tehát óhatatlanul vissza fognak esni. |
| --- | --- |

(155)

Az érdekelt felek azzal is érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazat jövőbeli beruházási képessége forog kockán, mivel a csökkenő termelési volumen és kapacitáskihasználási ráta azt fogja eredményezni, hogy az uniós gazdasági ágazat az állandó költségeit hosszú távon nem tudja majd fedezni. A jelenlegi jövedelmezőségi szintek tehát óhatatlanul vissza fognak esni.

| (156) | A vizsgálat során az derült ki, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban beruházásokat eszközölt. Noha a beruházások mértéke a figyelembe vett időszakban általában véve 7 %-kal csökkent, ezt a borkősav gyártási eljárásának összefüggésében kell vizsgálni, amely eljárás viszonylag egyszerű, és nem feltétlenül igényel jelentős kutatási-fejlesztési beruházásokat. Az érvet ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(156)

A vizsgálat során az derült ki, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban beruházásokat eszközölt. Noha a beruházások mértéke a figyelembe vett időszakban általában véve 7 %-kal csökkent, ezt a borkősav gyártási eljárásának összefüggésében kell vizsgálni, amely eljárás viszonylag egyszerű, és nem feltétlenül igényel jelentős kutatási-fejlesztési beruházásokat. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.

| (157) | Az érdekelt felek azt állították továbbá, hogy a pénzforgalmat 2011 helyett 2010-től kezdődően kellett volna elemezni, mivel 2011-ben a pénzforgalom igen alacsony volt. Az érdekelt felek szerint amennyiben a Bizottság 2010-től kezdődően végezte volna az elemzést, megállapította volna, hogy az uniós gazdasági ágazat 6,8 millió EUR összegű pénzforgalmi többlettel rendelkezett. Az érdekelt felek ezenkívül azt állították, hogy a pénzforgalom 2013 és a vizsgálati időszak között jelentősen visszaesett, és egy rövid időszak alatt 43 %-kal csökkent. A Bizottságnak emellett körültekintőbben kellett volna vizsgálnia a mintába felvett legerősebb vállalat torzító hatását, különös figyelemmel arra a tényre, hogy a mintában szereplő két vállalat esetében a pénzforgalom 2012 és a vizsgálati időszak között kritikus szintet ért el. |
| --- | --- |

(157)

Az érdekelt felek azt állították továbbá, hogy a pénzforgalmat 2011 helyett 2010-től kezdődően kellett volna elemezni, mivel 2011-ben a pénzforgalom igen alacsony volt. Az érdekelt felek szerint amennyiben a Bizottság 2010-től kezdődően végezte volna az elemzést, megállapította volna, hogy az uniós gazdasági ágazat 6,8 millió EUR összegű pénzforgalmi többlettel rendelkezett. Az érdekelt felek ezenkívül azt állították, hogy a pénzforgalom 2013 és a vizsgálati időszak között jelentősen visszaesett, és egy rövid időszak alatt 43 %-kal csökkent. A Bizottságnak emellett körültekintőbben kellett volna vizsgálnia a mintába felvett legerősebb vállalat torzító hatását, különös figyelemmel arra a tényre, hogy a mintában szereplő két vállalat esetében a pénzforgalom 2012 és a vizsgálati időszak között kritikus szintet ért el.

| (158) | A fenti (154) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság az uniós gazdasági ágazat helyzetét általában a vizsgálati időszakot megelőző három éves időszakot tekintve értékeli, és a 2010-es év nem tartozik a vizsgálat időbeli hatálya alá. A vizsgálat igazolta, hogy az uniós gazdasági ágazat által elért nyereség elegendőnek bizonyult ahhoz, hogy az ágazat a figyelembe vett időszak alatt pénzforgalmat generáljon. A pénzforgalom 2012-ben és 2013-ban érte el a legmagasabb szintet, és a figyelembe vett időszakban összességében véve jelentősen nőtt. Az érvet ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(158)

A fenti (154) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság az uniós gazdasági ágazat helyzetét általában a vizsgálati időszakot megelőző három éves időszakot tekintve értékeli, és a 2010-es év nem tartozik a vizsgálat időbeli hatálya alá. A vizsgálat igazolta, hogy az uniós gazdasági ágazat által elért nyereség elegendőnek bizonyult ahhoz, hogy az ágazat a figyelembe vett időszak alatt pénzforgalmat generáljon. A pénzforgalom 2012-ben és 2013-ban érte el a legmagasabb szintet, és a figyelembe vett időszakban összességében véve jelentősen nőtt. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.

| (159) | Az érdekelt felek azt állították, hogy a pénzforgalom és a beruházások megtérülésének tendenciája eltért a jövedelmezőség trendjétől, ami azt mutatja, hogy az értékesítési volumen fontos szerepet tölt be a jövedelmezőség, valamint egy iparág általános helyzetének értékelésében. Azzal érveltek, hogy a Bizottság helytelenül állította azt, hogy minden pénzügyi mutató kedvezően alakult, mivel a beruházások szintje 2011 és 2013 között jelentős mértékben (24 %-kal) visszaesett, és a figyelembe vett időszak alatt összességében véve 7 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(159)

Az érdekelt felek azt állították, hogy a pénzforgalom és a beruházások megtérülésének tendenciája eltért a jövedelmezőség trendjétől, ami azt mutatja, hogy az értékesítési volumen fontos szerepet tölt be a jövedelmezőség, valamint egy iparág általános helyzetének értékelésében. Azzal érveltek, hogy a Bizottság helytelenül állította azt, hogy minden pénzügyi mutató kedvezően alakult, mivel a beruházások szintje 2011 és 2013 között jelentős mértékben (24 %-kal) visszaesett, és a figyelembe vett időszak alatt összességében véve 7 %-kal csökkent.

| (160) | A jövedelmezőség, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése különböző gazdasági mutatók, amelyek nem feltétlenül követik ugyanazt a tendenciát. Mindenesetre még ha ez a három mutató különbözőképpen alakult is, a figyelembe vett időszakban összességében véve mindhárom jelentős növekedést mutatott, ami markánsan jelzi, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban nem szenvedett kárt. |
| --- | --- |

(160)

A jövedelmezőség, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése különböző gazdasági mutatók, amelyek nem feltétlenül követik ugyanazt a tendenciát. Mindenesetre még ha ez a három mutató különbözőképpen alakult is, a figyelembe vett időszakban összességében véve mindhárom jelentős növekedést mutatott, ami markánsan jelzi, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban nem szenvedett kárt.

| (161) | Az érdekelt felek hangsúlyozták, hogy az a megállapítás, miszerint az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömping hatása alól, ellentmond a legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálat azon megállapításának, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete a Bizottság megítélése szerint továbbra is sérülékeny. Azt állították, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat során az uniós gazdasági ágazat instabil helyzetének alátámasztására használt mutatók többsége a figyelembe vett időszakban tovább romlott. A felek vitatták a Bizottság azon megközelítését, miszerint a korábbi dömping hatásaiból való felépülés csak a többi kínai exportáló gyártó által folytatott dömping hatásaiból való felépülés mértékében vehető figyelembe, amely dömping ellen a meghozott intézkedések hatályát számos hatályvesztési felülvizsgálat útján meghosszabbították és módosították. A felek azt állították, hogy az alaprendelet nem biztosít olyan jogalapot, amely lehetővé tenné, hogy a Bizottság ilyen megkülönböztetést alkalmazzon. |
| --- | --- |

(161)

Az érdekelt felek hangsúlyozták, hogy az a megállapítás, miszerint az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömping hatása alól, ellentmond a legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálat azon megállapításának, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete a Bizottság megítélése szerint továbbra is sérülékeny. Azt állították, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat során az uniós gazdasági ágazat instabil helyzetének alátámasztására használt mutatók többsége a figyelembe vett időszakban tovább romlott. A felek vitatták a Bizottság azon megközelítését, miszerint a korábbi dömping hatásaiból való felépülés csak a többi kínai exportáló gyártó által folytatott dömping hatásaiból való felépülés mértékében vehető figyelembe, amely dömping ellen a meghozott intézkedések hatályát számos hatályvesztési felülvizsgálat útján meghosszabbították és módosították. A felek azt állították, hogy az alaprendelet nem biztosít olyan jogalapot, amely lehetővé tenné, hogy a Bizottság ilyen megkülönböztetést alkalmazzon.

| (162) | Az a tény, hogy a Bizottság az előző hatályvesztési felülvizsgálat során az uniós gazdasági ágazat helyzetét sérülékenynek ítélte meg, nem befolyásolja a jelenlegi vizsgálat megállapításait. A vizsgálat alátámasztotta, hogy az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete a figyelembe vett időszakban tovább javult, ami 2012-ben, 2013-ban és a vizsgálati időszakban magas jövedelmezőségi szintet eredményezett. A Bizottság ezenkívül megerősíti a (123) preambulumbekezdésben ismertetett, a korábbi dömping hatásaiból való felépülésre vonatkozó megközelítést. Az érvet ezért a Bizottság elutasította. Mindenesetre ez a tényező a jelenlegi eset konkrét körülményei között nem befolyásolná a Bizottság általános következtetéseit arra vonatkozóan, hogy jelentős kár nem keletkezett. |
| --- | --- |

(162)

Az a tény, hogy a Bizottság az előző hatályvesztési felülvizsgálat során az uniós gazdasági ágazat helyzetét sérülékenynek ítélte meg, nem befolyásolja a jelenlegi vizsgálat megállapításait. A vizsgálat alátámasztotta, hogy az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete a figyelembe vett időszakban tovább javult, ami 2012-ben, 2013-ban és a vizsgálati időszakban magas jövedelmezőségi szintet eredményezett. A Bizottság ezenkívül megerősíti a (123) preambulumbekezdésben ismertetett, a korábbi dömping hatásaiból való felépülésre vonatkozó megközelítést. Az érvet ezért a Bizottság elutasította. Mindenesetre ez a tényező a jelenlegi eset konkrét körülményei között nem befolyásolná a Bizottság általános következtetéseit arra vonatkozóan, hogy jelentős kár nem keletkezett.

| (163) | Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintjével kapcsolatban az érdekelt felek arra kérték a Bizottságot, hogy a foglalkoztatási adatokat még egyszer ellenőrizze. Ugyanezen érdekelt felek ezenkívül bírálták a Bizottságot, mivel nem vette számításba azt a tényt, hogy a figyelembe vett időszak kezdetét megelőzően is történtek már elbocsátások. |
| --- | --- |

(163)

Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintjével kapcsolatban az érdekelt felek arra kérték a Bizottságot, hogy a foglalkoztatási adatokat még egyszer ellenőrizze. Ugyanezen érdekelt felek ezenkívül bírálták a Bizottságot, mivel nem vette számításba azt a tényt, hogy a figyelembe vett időszak kezdetét megelőzően is történtek már elbocsátások.

| (164) | A Bizottság megerősíti a (119) preambulumbekezdésben ismertetett foglalkoztatási adatokat, amelyeket a vizsgálat során ellenőrzött. Azt a tényt illetően, hogy a figyelembe vett időszakot megelőzően is történtek már elbocsátások, meg kell jegyezni, hogy az említett időszak nem tartozik a jelenlegi vizsgálat időbeli hatálya alá. Az érvet ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(164)

A Bizottság megerősíti a (119) preambulumbekezdésben ismertetett foglalkoztatási adatokat, amelyeket a vizsgálat során ellenőrzött. Azt a tényt illetően, hogy a figyelembe vett időszakot megelőzően is történtek már elbocsátások, meg kell jegyezni, hogy az említett időszak nem tartozik a jelenlegi vizsgálat időbeli hatálya alá. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.

| (165) | Végül ezek az érdekelt felek hangot adtak a Bioking jelentős kapacitástöbbletével kapcsolatos aggályuknak, és kiemelték, hogy az uniós kereslet figyelmen kívül hagyása csak ahhoz vezethet, hogy az uniós borkősavipar rövid távon teljesen tönkremegy, függetlenül attól, hogy milyen a jövedelmezőségi rátája. A 2016. január 13-án tartott meghallgatáson ezek az érdekelt felek megismételték, hogy az uniós ipar helyzetének és különösen jövedelmezőségének helyes értékeléséhez lényeges tekintetbe venni a vizsgálati időszakot követő időszak adatait. |
| --- | --- |

(165)

Végül ezek az érdekelt felek hangot adtak a Bioking jelentős kapacitástöbbletével kapcsolatos aggályuknak, és kiemelték, hogy az uniós kereslet figyelmen kívül hagyása csak ahhoz vezethet, hogy az uniós borkősavipar rövid távon teljesen tönkremegy, függetlenül attól, hogy milyen a jövedelmezőségi rátája. A 2016. január 13-án tartott meghallgatáson ezek az érdekelt felek megismételték, hogy az uniós ipar helyzetének és különösen jövedelmezőségének helyes értékeléséhez lényeges tekintetbe venni a vizsgálati időszakot követő időszak adatait.

| (166) | A vizsgálat során összegyűjtött és ellenőrzött információk szerint nem állapítható meg, hogy a Bioking termelési kapacitása a közeljövőben emelkedik-e, vagy hogy az építés alatt álló új létesítmények a meglévő régi üzemeket váltják-e fel. A panaszosok által az általános tájékoztatóval kapcsolatban tett észrevételekben szereplő információk erre vonatkozóan nem tartalmaznak konkrét bizonyítékokat. A vizsgálat ezenkívül nem állapította meg, hogy a Bioking a feltételezett növekvő termelési kapacitását az uniós piacon történő értékesítésnek szenteli-e. Továbbá, amint azt a (85) preambulumbekezdésben említettük, a vizsgálati időszak utáni fejleményeket a Bizottság rendszerint nem veszi figyelembe, és e fejlemények a vizsgálat e kései szakaszában amúgy sem ellenőrizhetők. Az érvet ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(166)

A vizsgálat során összegyűjtött és ellenőrzött információk szerint nem állapítható meg, hogy a Bioking termelési kapacitása a közeljövőben emelkedik-e, vagy hogy az építés alatt álló új létesítmények a meglévő régi üzemeket váltják-e fel. A panaszosok által az általános tájékoztatóval kapcsolatban tett észrevételekben szereplő információk erre vonatkozóan nem tartalmaznak konkrét bizonyítékokat. A vizsgálat ezenkívül nem állapította meg, hogy a Bioking a feltételezett növekvő termelési kapacitását az uniós piacon történő értékesítésnek szenteli-e. Továbbá, amint azt a (85) preambulumbekezdésben említettük, a vizsgálati időszak utáni fejleményeket a Bizottság rendszerint nem veszi figyelembe, és e fejlemények a vizsgálat e kései szakaszában amúgy sem ellenőrizhetők. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.

5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (167) | Mivel a Bizottság azt állapította meg, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár, az okozati összefüggés vizsgálatára nem volt szükség. |
| --- | --- |

(167)

Mivel a Bizottság azt állapította meg, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár, az okozati összefüggés vizsgálatára nem volt szükség.

6.   AZ UNIÓS ÉRDEK

AZ UNIÓS ÉRDEK

| (168) | Mivel a Bizottság azt állapította meg, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár, az uniós érdek vizsgálatára nem volt szükség. |
| --- | --- |

(168)

Mivel a Bizottság azt állapította meg, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár, az uniós érdek vizsgálatára nem volt szükség.

7.   AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE

AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE

| (169) | Mivel megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár, az eljárást az alaprendelet 9. cikkének megfelelően intézkedések elrendelése nélkül meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(169)

Mivel megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár, az eljárást az alaprendelet 9. cikkének megfelelően intézkedések elrendelése nélkül meg kell szüntetni.

| (170) | Valamennyi érintett felet tájékoztatták a végleges megállapításokról és az eljárás megszüntetésére irányuló szándékról, és a felek lehetőséget kaptak arra, hogy megtegyék észrevételeiket. |
| --- | --- |

(170)

Valamennyi érintett felet tájékoztatták a végleges megállapításokról és az eljárás megszüntetésére irányuló szándékról, és a felek lehetőséget kaptak arra, hogy megtegyék észrevételeiket.

| (171) | Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(171)

Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Kínai Népköztársaságból származó és a Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd által gyártott, jelenleg az ex 2918 12 00 KN-kód (TARIC-kód: 2918120090) alá tartozó borkősav behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszűnik.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  A Tanács 2006 január 23-i 130/2006/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 23., 2006.1.27., 1 o.).

2

(3)  WT/DS295/AB/R, 2005. november 29., AB-2005-6.

3

(4)  A Tanács 2012 április 13-i 332/2012/EU végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 130/2006/EK rendelet módosításáról, valamint a Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd vállalat végleges intézkedések hatálya alól történő kizárásáról (HL L 108., 2012.4.20., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 2008. február 18-i 150/2008/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára a 130/2006/EK rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedések hatályának módosításáról (HL L 48., 2008.2.22., 1. o.). A Tanács 2012. április 16-i 349/2012/EU végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 110., 2012.4.24., 3 o.). A Tanács 2012. június 26-i 626/2012/EU végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 349/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 182., 2012.7.13., 1 o.).

5

(6)  A (Bioking kivételével, amelyre nem terjedt ki a felülvizsgálat) kínai gyártóknak a 2012 júliusában közzétett időközi felülvizsgálat során nem adták meg a piacgazdasági elbánást. Ezt a nyersanyagokkal kapcsolatos torzulásokra alapozták. Következésképpen az említett vállalatokra vonatkozó egyéni különbözetek az egyéni elbánás eredményei.

6

(7)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára vonatkozó, egyetlen kínai exportáló gyártóra (Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd.) korlátozódó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 223., 2011.7.29., 11. o.).

7

(8)  A Bizottság 2012. június 4-i 2012/289/EU határozata a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára vonatkozó, egyetlen kínai exportáló gyártóra (Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd.) korlátozódó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről (HL L 144., 2012.6.5., 43 o.).

8

(9)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára vonatkozó, egyetlen kínai exportáló gyártóra (Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd.) korlátozódó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 434., 2014.12.4., 9. o.).

9

(10)  Az Általános Vám- és Kereskedelmi Megállapodás VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás, 1994.

10

(11)  A Törvényszék T-156/11 sz., Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. kontra az Európai Unió Tanácsa ügyben 2012 szeptember 18-án hozott ítélete.

11

(12)  A Bizottság 2002. december 16-i 2244/2002/EK rendelete a borkősav borászati termékekben történő felhasználása tekintetében az 1622/2000/EK rendelet módosításáról (HL L 341., 2002.12.17., 27. o.).

12

(13)  Tecnon Orbichem: http://www.orbichem.com/

13

(14)  
  „Kereskedelem- és iparpolitika Kínában: Mi ösztönzi a hatóságokat arra, hogy exportkorlátozásokat alkalmazzanak?” című munkadokumentum, http://www.cepii.fr/CEPII/en/publications/wp/abstract.asp?NoDoc=7886 A munkadokumentum többek között azt sugallja, hogy a hivatalosan közölt célkitűzéseken túlmenően „mint a csúcstechnológiát képviselő termelés vagy a környezetvédelem előmozdítása” más célok is léteznek, „mint például a downstream ágazatok támogatása”.

14

(15)  Lásd a 626/2012/EU végrehajtási rendelet (18) preambulumbekezdését.

15

(16)  A 626/2012/EU végrehajtási rendelet.

16

(17)  Eurostat: Eurostat: Az EU-28 munkaerőköltség-indexe, éves adatok (NACE Rev. 2) – az éves átlagos változás kumulatív mértéke (%) 2011 és 2014 között.

17

(18)  Eurostat: EU-28 HICP – inflációs ráta – az éves átlagos változás kumulatív mértéke (%) 2011 és 2014 között.

18

---

Helyesbítések

| 2016.2.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 33/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 33/38

---

Helyesbítés a Közösség–Svájc Szárazföldi Szállítási Bizottságnak az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a vasúti és közúti áru- és személyszállításról szóló megállapodás 1., 3., 4. és 7. mellékletének módosításáról szóló, 2015. december 16-i 1/2016 határozatához [2016/122]

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 23., 2016. január 29.
  )

A tartalomjegyzékben és a 82. oldalon, a határozat címében:

a következő szövegrész:

„A Közösség–Svájc Szárazföldi Szállítási Bizottság 1/2016 határozata (2015. december 16.) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a vasúti és közúti áru- és személyszállításról szóló megállapodás 1., 3., 4. és 7. mellékletének módosításáról [2016/122]”

helyesen:

„A Közösség–Svájc Szárazföldi Szállítási Bizottság 1/2015 határozata (2015. december 16.) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a vasúti és közúti áru- és személyszállításról szóló megállapodás 1., 3., 4. és 7. mellékletének módosításáról [2016/122]”.

---

| 2016.2.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 33/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 33/38

---

Helyesbítés az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti megállapodáshoz csatolt, a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyv módosításáról szóló, 2015. december 3-i 2/2016 EU–Svájc vegyes bizottsági határozathoz [2016/121]

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 23., 2016. január 29.
  )

A tartalomjegyzékben és a 79. oldalon, a határozat címében:

a következő szövegrész:

„Az EU–Svájc Vegyes Bizottság 2/2016 határozata (2015. december 3.) az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti megállapodáshoz csatolt, a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyv módosításáról [2016/121]”

helyesen:

„Az EU–Svájc Vegyes Bizottság 2/2015 határozata (2015. december 3.) az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti megállapodáshoz csatolt, a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyv módosításáról [2016/121]”.

---

| 2016.2.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 33/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 33/39

---

Helyesbítés az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 399., 2006. december 30.
  )

Az 5. oldalon, a 8. cikk első mondatában:

a következő szövegrész:

„A bíróság, amelyhez európai fizetési meghagyás iránti kérelmet nyújtottak be, a lehető legkorábban a kérelmet tartalmazó formanyomtatvány alapján megvizsgálja, hogy teljesülnek-e a 2., 3., 4., 6. és 7. cikkben foglalt követelmények, valamint hogy a követelés megalapozott-e.”

helyesen:

„A bíróság, amelyhez európai fizetési meghagyás iránti kérelmet nyújtottak be, a lehető legkorábban a kérelmet tartalmazó formanyomtatvány alapján megvizsgálja, hogy teljesülnek-e a 2., 3., 4., 6. és 7. cikkben foglalt követelmények, valamint hogy a követelés megalapozottnak tűnik-e.”

Az 5. oldalon, a 10. cikk (1) bekezdésének első mondatában:

a következő szövegrész:

„(1)   Amennyiben a 8. cikkben foglalt követelmények csak a kérelem egy része tekintetében teljesülnek, a bíróság erről a III. mellékletben található »C« formanyomtatványon tájékoztatja a jogosultat.”

helyesen:

„(1)   Amennyiben a 8. cikkben említett követelmények csak a kérelem egy része tekintetében teljesülnek, a bíróság erről a III. mellékletben található »C« formanyomtatványon tájékoztatja a jogosultat.”

A 6. oldalon, a 12. cikk (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(1)   Amennyiben a 8. cikkben foglalt feltételek teljesülnek, a bíróság a lehető leghamarabb és általában a kérelem benyújtását követő 30 napon belül, az V. mellékletben található »E« formanyomtatvány felhasználásával európai fizetési meghagyást bocsát ki.”

helyesen:

„(1)   Amennyiben a 8. cikkben említett feltételek teljesülnek, a bíróság a lehető leghamarabb és általában a kérelem benyújtását követő 30 napon belül, az V. mellékletben található »E« formanyomtatvány felhasználásával európai fizetési meghagyást bocsát ki.”

A 10. oldalon, a 29. cikk (2) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(2)   A Bizottság az (1) bekezdéssel összhangban megküldött információkat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététel révén vagy bármely más megfelelő eszköz útján nyilvánosan hozzáférhetővé teszi.”

helyesen:

„(2)   A Bizottság az (1) bekezdéssel összhangban megküldött információkat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététel révén és bármely más megfelelő eszköz útján nyilvánosan hozzáférhetővé teszi.”

---