# Euroopa Liidu C 36/29.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 36 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide29. jaanuar 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 36

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide29. jaanuar 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| 2016/C 036/01 | EUROOPA PARLAMENT
  2012–2013 ISTUNGJÄRK11.–14. märtsi 2013. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 162 E, 7.6.2013 .VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

2016/C 036/01

EUROOPA PARLAMENT
  2012–2013 ISTUNGJÄRK11.–14. märtsi 2013. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 162 E, 7.6.2013 .VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 162 E, 7.6.2013

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 12. märts 2013 |
| 2016/C 036/02 | Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani eriaruande kohta seoses uurimisega, milles käsitletakse Euroopa Komisjoni vastu esitatud kaebust 2591/2010/GG (Viini lennujaam) (2012/2264(INI)) | 2 |
| 2016/C 036/03 | Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta resolutsioon majanduskriisi mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele ning naiste õigustele (2012/2301(INI)) | 6 |
| 2016/C 036/04 | Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta resolutsioon sooliste stereotüüpide kaotamise kohta ELis (2012/2116(INI)) | 18 |
| 2016/C 036/05 | Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta resolutsioon naiste olukorra kohta Põhja-Aafrikas (2012/2102(INI)) | 27 |
| 2016/C 036/06 | Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta resolutsioon Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega ajavahemikus 2014–2020 tehtava ELi koostöö rahastamist (11. Euroopa Arengufond) käsitleva mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamise kohta (2012/2222(INI)) | 36 |
| 2016/C 036/07 | Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta resolutsioon rohkema kasu kohta ELi keskkonnameetmetest: usalduse suurendamine teadmisi ja reageerimisvõimet täiustades (2012/2104(INI)) | 43 |
| | Kolmapäev, 13. märts 2013 |
| 2016/C 036/08 | Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta resolutsioon 7.–8. veebruaril 2013. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järelduste kohta mitmeaastase finantsraamistiku kohta (2012/2803(RSP)) | 49 |
| 2016/C 036/09 | Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta resolutsioon 2014. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (2013/2010(BUD)) | 51 |
| 2016/C 036/10 | Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi koosseisu kohta 2014. aasta valimisi silmas pidades (2012/2309(INL)) | 56 |
| 2016/C 036/11 | Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta) II ja III lisa (2013/2524(RPS)) | 59 |
| | Neljapäev, 14. märts 2013 |
| 2016/C 036/12 | Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon energia tegevuskava kohta aastani 2050 ja tuleviku kohta koos energiaga (2012/2103(INI)) | 62 |
| 2016/C 036/13 | Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon Euroopa Liidu tuumaelektrijaamade riskide ja ohutuse hindamise (nn vastupidavustestide) ja sellega seotud meetmete kohta (2012/2830(RSP)) | 76 |
| 2016/C 036/14 | Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon rassismi, ksenofoobia ja vihakuritegude vastase võitluse tugevdamise kohta (2013/2543(RSP)) | 81 |
| 2016/C 036/15 | Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon rahvatervise kaitsmise kohta sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate eest (2012/2066(INI)) | 85 |
| 2016/C 036/16 | Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon rändajate integreerimise, selle mõju kohta tööturule ja sotsiaalkindlustuse koordineerimise välispoliitilise mõõtme kohta (2012/2131(INI)) | 91 |
| 2016/C 036/17 | Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon asbestiga seotud töötervishoiuohtude ja kogu kasutusel oleva asbesti kõrvaldamise väljavaadete kohta (2012/2065(INI)) | 102 |
| 2016/C 036/18 | Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja kohta (2012/2039(INL)) | 111 |
| 2016/C 036/19 | Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon olukorra kohta Egiptuses (2013/2542(RSP)) | 118 |
| 2016/C 036/20 | Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon Korea Rahvademokraatlikust Vabariigist lähtuva tuumaohu ja sealse inimõiguste olukorra kohta (2013/2565(RSP)) | 123 |
| 2016/C 036/21 | Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon ELi ja Hiina suhete kohta (2012/2137(INI)) | 126 |
| 2016/C 036/22 | Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon võistluste tulemuste kokkuleppimise ja korruptsiooni kohta spordis (2013/2567(RSP)) | 137 |
| 2016/C 036/23 | Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon jätkusuutlikkuse kohta ülemaailmses puuvilla väärtusahelas (2012/2841(RSP)) | 140 |
| 2016/C 036/24 | Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon olukorra kohta Bangladeshis (2013/2561(RSP)) | 145 |
| 2016/C 036/25 | Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon Iraagi ning vähemusrühmade, sh Iraagi türkmeenide tõsise olukorra kohta (2013/2562(RSP)) | 147 |
| 2016/C 036/26 | Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon Arafat Jaradati juhtumi ning Palestiina vangide olukorra kohta Iisraeli vanglates (2013/2563(RSP)) | 150 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 12. märts 2013

2016/C 036/02

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani eriaruande kohta seoses uurimisega, milles käsitletakse Euroopa Komisjoni vastu esitatud kaebust 2591/2010/GG (Viini lennujaam) (2012/2264(INI))

2

2016/C 036/03

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta resolutsioon majanduskriisi mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele ning naiste õigustele (2012/2301(INI))

6

2016/C 036/04

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta resolutsioon sooliste stereotüüpide kaotamise kohta ELis (2012/2116(INI))

18

2016/C 036/05

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta resolutsioon naiste olukorra kohta Põhja-Aafrikas (2012/2102(INI))

27

2016/C 036/06

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta resolutsioon Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega ajavahemikus 2014–2020 tehtava ELi koostöö rahastamist (11. Euroopa Arengufond) käsitleva mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamise kohta (2012/2222(INI))

36

2016/C 036/07

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta resolutsioon rohkema kasu kohta ELi keskkonnameetmetest: usalduse suurendamine teadmisi ja reageerimisvõimet täiustades (2012/2104(INI))

43

Kolmapäev, 13. märts 2013

2016/C 036/08

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta resolutsioon 7.–8. veebruaril 2013. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järelduste kohta mitmeaastase finantsraamistiku kohta (2012/2803(RSP))

49

2016/C 036/09

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta resolutsioon 2014. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (2013/2010(BUD))

51

2016/C 036/10

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi koosseisu kohta 2014. aasta valimisi silmas pidades (2012/2309(INL))

56

2016/C 036/11

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta) II ja III lisa (2013/2524(RPS))

59

Neljapäev, 14. märts 2013

2016/C 036/12

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon energia tegevuskava kohta aastani 2050 ja tuleviku kohta koos energiaga (2012/2103(INI))

62

2016/C 036/13

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon Euroopa Liidu tuumaelektrijaamade riskide ja ohutuse hindamise (nn vastupidavustestide) ja sellega seotud meetmete kohta (2012/2830(RSP))

76

2016/C 036/14

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon rassismi, ksenofoobia ja vihakuritegude vastase võitluse tugevdamise kohta (2013/2543(RSP))

81

2016/C 036/15

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon rahvatervise kaitsmise kohta sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate eest (2012/2066(INI))

85

2016/C 036/16

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon rändajate integreerimise, selle mõju kohta tööturule ja sotsiaalkindlustuse koordineerimise välispoliitilise mõõtme kohta (2012/2131(INI))

91

2016/C 036/17

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon asbestiga seotud töötervishoiuohtude ja kogu kasutusel oleva asbesti kõrvaldamise väljavaadete kohta (2012/2065(INI))

102

2016/C 036/18

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja kohta (2012/2039(INL))

111

2016/C 036/19

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon olukorra kohta Egiptuses (2013/2542(RSP))

118

2016/C 036/20

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon Korea Rahvademokraatlikust Vabariigist lähtuva tuumaohu ja sealse inimõiguste olukorra kohta (2013/2565(RSP))

123

2016/C 036/21

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon ELi ja Hiina suhete kohta (2012/2137(INI))

126

2016/C 036/22

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon võistluste tulemuste kokkuleppimise ja korruptsiooni kohta spordis (2013/2567(RSP))

137

2016/C 036/23

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon jätkusuutlikkuse kohta ülemaailmses puuvilla väärtusahelas (2012/2841(RSP))

140

2016/C 036/24

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon olukorra kohta Bangladeshis (2013/2561(RSP))

145

2016/C 036/25

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon Iraagi ning vähemusrühmade, sh Iraagi türkmeenide tõsise olukorra kohta (2013/2562(RSP))

147

2016/C 036/26

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon Arafat Jaradati juhtumi ning Palestiina vangide olukorra kohta Iisraeli vanglates (2013/2563(RSP))

150

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 12. märts 2013 |
| 2016/C 036/27 | P7_TA(2013)0061Üleeuroopalise energiataristu suunised ***IEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse üleeuroopalise energiataristu suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ (COM(2011)0658 – C7-0371/2011 – 2011/0300(COD))P7_TC1-COD(2011)0300Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009 | 153 |
| 2016/C 036/28 | P7_TA(2013)0063Maakasutusega seotud tegevusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sidumise arvestuseeskirjad ja tegevuskavad ***IEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega seotud tegevusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sidumise arvestuseeskirjade ja tegevuskavade kohta (COM(2012)0093 – C7-0074/2012 – 2012/0042(COD))P7_TC1-COD(2012)0042Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2013/EL maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega seotud tegevustest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sidumise arvestuseeskirjade ning nimetatud tegevustest tulenevate meetmetega seotud teabe kohta | 154 |
| 2016/C 036/29 | P7_TA(2013)0064Kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanism ja kliimamuutusi käsitleva muu olulise ELi ja riikliku teabe esitamine ***IEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ja kliimamuutusi käsitleva muu olulise ELi ja riikliku teabe esitamise kohta (COM(2011)0789 – C7-0433/2011 – 2011/0372(COD))P7_TC1-COD(2011)0372Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta ning otsuse nr 280/2004/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta | 155 |
| 2016/C 036/30 | P7_TA(2013)0065Tarbijavaidluste veebipõhine lahendamine ***IEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse tarbijavaidluste veebipõhist lahendamist (tarbijavaidluste veebipõhise lahendamise määrus) (COM(2011)0794 – C7-0453/2011 – 2011/0374(COD))P7_TC1-COD(2011)0374Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 tarbijavaidluste internetipõhise lahendamise kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (tarbijavaidluste internetipõhise lahendamise määrus) | 156 |
| 2016/C 036/31 | P7_TA(2013)0066Tarbijavaidluste kohtuväline lahendamine ***IEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse tarbijavaidluste kohtuvälist lahendamist ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise direktiiv) (COM(2011)0793 – C7-0454/2011– 2011/0373(COD))P7_TC1-COD(2011)0373Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise direktiiv) | 157 |
| 2016/C 036/32 | Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta (ÜMTde assotsieerimise otsus) (COM(2012)0362 – C7-0285/2012 – 2012/0195(CNS)) | 158 |
| 2016/C 036/33 | P7_TA(2013)0068Olmevees olevad radioaktiivsed ained ***IEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega määratakse kindlaks nõuded elanikkonna tervise kaitsmiseks olmevees olevate radioaktiivsete ainete eest (COM(2012)0147 – C7-0105/2012 – 2012/0074(COD))P7_TC1-COD(2012)0074Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu nõukogu
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega määratakse kindlaks nõuded elanikkonna tervise kaitsmiseks olmevees olevate radioaktiivsete ainete eest ja muudetakse nõukogu direktiivi 98/83/EÜ [ME 1] | 195 |
| 2016/C 036/34 | P7_TA(2013)0069Majanduse ja eelarve järelevalve liikmesriikide üle, kellel on tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel euroalas ***IEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet liikmesriikide üle, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel euroalas (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD))P7_TC1-COD(2011)0385Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel | 210 |
| 2016/C 036/35 | P7_TA(2013)0070Euroala liikmesriikide riigieelarvete eelnõude jälgimine ja hindamine ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamine ***IEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade seire ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise üldsätteid (COM(2011)0821 – C7-0448/2011 – 2011/0386(COD))P7_TC1-COD(2011)0386Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta | 212 |
| 2016/C 036/36 | P7_TA(2013)0071Euroopa riskikapitalifondid ***IEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa riskikapitalifondide kohta (COM(2011)0860 – C7-0490/2011 – 2011/0417(COD))P7_TC1-COD(2011)0417Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta | 215 |
| 2016/C 036/37 | P7_TA(2013)0072Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid ***IEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta (COM(2011)0862 – C7-0489/2011 – 2011/0418(COD))P7_TC1-COD(2011)0418Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta | 216 |
| | Kolmapäev, 13. märts 2013 |
| 2016/C 036/38 | P7_TA(2013)0079Rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem ***IEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (COM(2010)0774 – C7-0010/2011 – 2010/0374(COD))P7_TC1-COD(2010)0374Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta | 217 |
| 2016/C 036/39 | Euroopa Parlamendi 13. märtsil 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv nõukogu direktiivi 2009/13/EÜ (millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (ETF) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta ja muudetakse direktiivi 1999/63/EÜ) jõustamisega seotud lipuriigi kohustuste kohta (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD)) | 217 |
| 2016/C 036/40 | Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad (COM(2011)0625/3 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD) – 2013/2528(RSP)) | 240 |
| 2016/C 036/41 | Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus (ÜTK määrus) (COM(2011)0626/3 – C7-0339/2011 – (COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD) – 2013/2529(RSP)) | 294 |
| 2016/C 036/42 | Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (COM(2011)0627/3 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD) – 2013/2530(RSP)) | 542 |
| 2016/C 036/43 | Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja järelevalve kohta (COM(2011)0628/2 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD) – 2013/2531(RSP)) | 631 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 12. märts 2013

2016/C 036/27

P7_TA(2013)0061Üleeuroopalise energiataristu suunised ***IEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse üleeuroopalise energiataristu suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ (COM(2011)0658 – C7-0371/2011 – 2011/0300(COD))P7_TC1-COD(2011)0300Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009

153

2016/C 036/28

P7_TA(2013)0063Maakasutusega seotud tegevusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sidumise arvestuseeskirjad ja tegevuskavad ***IEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega seotud tegevusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sidumise arvestuseeskirjade ja tegevuskavade kohta (COM(2012)0093 – C7-0074/2012 – 2012/0042(COD))P7_TC1-COD(2012)0042Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2013/EL maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega seotud tegevustest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sidumise arvestuseeskirjade ning nimetatud tegevustest tulenevate meetmetega seotud teabe kohta

154

2016/C 036/29

P7_TA(2013)0064Kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanism ja kliimamuutusi käsitleva muu olulise ELi ja riikliku teabe esitamine ***IEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ja kliimamuutusi käsitleva muu olulise ELi ja riikliku teabe esitamise kohta (COM(2011)0789 – C7-0433/2011 – 2011/0372(COD))P7_TC1-COD(2011)0372Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta ning otsuse nr 280/2004/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta

155

2016/C 036/30

P7_TA(2013)0065Tarbijavaidluste veebipõhine lahendamine ***IEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse tarbijavaidluste veebipõhist lahendamist (tarbijavaidluste veebipõhise lahendamise määrus) (COM(2011)0794 – C7-0453/2011 – 2011/0374(COD))P7_TC1-COD(2011)0374Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 tarbijavaidluste internetipõhise lahendamise kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (tarbijavaidluste internetipõhise lahendamise määrus)

156

2016/C 036/31

P7_TA(2013)0066Tarbijavaidluste kohtuväline lahendamine ***IEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse tarbijavaidluste kohtuvälist lahendamist ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise direktiiv) (COM(2011)0793 – C7-0454/2011– 2011/0373(COD))P7_TC1-COD(2011)0373Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise direktiiv)

157

2016/C 036/32

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta (ÜMTde assotsieerimise otsus) (COM(2012)0362 – C7-0285/2012 – 2012/0195(CNS))

158

2016/C 036/33

P7_TA(2013)0068Olmevees olevad radioaktiivsed ained ***IEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega määratakse kindlaks nõuded elanikkonna tervise kaitsmiseks olmevees olevate radioaktiivsete ainete eest (COM(2012)0147 – C7-0105/2012 – 2012/0074(COD))P7_TC1-COD(2012)0074Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu nõukogu
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega määratakse kindlaks nõuded elanikkonna tervise kaitsmiseks olmevees olevate radioaktiivsete ainete eest ja muudetakse nõukogu direktiivi 98/83/EÜ [ME 1]

nõukogu

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL

ja muudetakse nõukogu direktiivi 98/83/EÜ

195

2016/C 036/34

P7_TA(2013)0069Majanduse ja eelarve järelevalve liikmesriikide üle, kellel on tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel euroalas ***IEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet liikmesriikide üle, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel euroalas (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD))P7_TC1-COD(2011)0385Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel

210

2016/C 036/35

P7_TA(2013)0070Euroala liikmesriikide riigieelarvete eelnõude jälgimine ja hindamine ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamine ***IEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade seire ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise üldsätteid (COM(2011)0821 – C7-0448/2011 – 2011/0386(COD))P7_TC1-COD(2011)0386Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta

212

2016/C 036/36

P7_TA(2013)0071Euroopa riskikapitalifondid ***IEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa riskikapitalifondide kohta (COM(2011)0860 – C7-0490/2011 – 2011/0417(COD))P7_TC1-COD(2011)0417Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta

215

2016/C 036/37

P7_TA(2013)0072Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid ***IEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta (COM(2011)0862 – C7-0489/2011 – 2011/0418(COD))P7_TC1-COD(2011)0418Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta

216

Kolmapäev, 13. märts 2013

2016/C 036/38

P7_TA(2013)0079Rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem ***IEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (COM(2010)0774 – C7-0010/2011 – 2010/0374(COD))P7_TC1-COD(2010)0374Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta

217

2016/C 036/39

Euroopa Parlamendi 13. märtsil 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv nõukogu direktiivi 2009/13/EÜ (millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (ETF) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta ja muudetakse direktiivi 1999/63/EÜ) jõustamisega seotud lipuriigi kohustuste kohta (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD))

217

2016/C 036/40

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad (COM(2011)0625/3 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD) – 2013/2528(RSP))

240

2016/C 036/41

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus (ÜTK määrus) (COM(2011)0626/3 – C7-0339/2011 – (COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD) – 2013/2529(RSP))

294

2016/C 036/42

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (COM(2011)0627/3 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD) – 2013/2530(RSP))

542

2016/C 036/43

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja järelevalve kohta (COM(2011)0628/2 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD) – 2013/2531(RSP))

631

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

29.1.2016

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/1

---

EUROOPA PARLAMENT

2012–2013 ISTUNGJÄRK

11.–14. märtsi 2013. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 162 E, 7.6.2013
  .

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 12. märts 2013

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/2

---

P7_TA(2013)0062

Euroopa Ombudsmani eriaruanne (Viini lennujaam)

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani eriaruande kohta seoses uurimisega, milles käsitletakse Euroopa Komisjoni vastu esitatud kaebust 2591/2010/GG (Viini lennujaam) (2012/2264(INI))

(2016/C 036/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani eriettekannet Euroopa Parlamendile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani eriettekannet Euroopa Parlamendile,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 228, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 228,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom (ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta) (1), eriti selle artikli 3 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom (ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta) (1), eriti selle artikli 3 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 205 lõike 2 esimest lauset, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 205 lõike 2 esimest lauset,

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A7-0022/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A7-0022/2013),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 228 volitatakse Euroopa Ombudsmani võtma kõigilt liidu kodanikelt vastu kaebusi haldusomavoli juhtude kohta liidu institutsioonide või asutuste tegevuses; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 228 volitatakse Euroopa Ombudsmani võtma kõigilt liidu kodanikelt vastu kaebusi haldusomavoli juhtude kohta liidu institutsioonide või asutuste tegevuses;

| B. | arvestades, et ELi kodanike esitatud kaebused kujutavad endast ELi õiguse võimalike rikkumiste kohta olulist teabeallikat; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi kodanike esitatud kaebused kujutavad endast ELi õiguse võimalike rikkumiste kohta olulist teabeallikat;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41 on sätestatud: „igaühel on õigus sellele, et liidu institutsioonid, organid ja asutused käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ning mõistliku aja jooksul”; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41 on sätestatud: „igaühel on õigus sellele, et liidu institutsioonid, organid ja asutused käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ning mõistliku aja jooksul”;

| D. | arvestades, et haldusomavoli ei määratleta ei aluslepingutes ega ka ombudsmani põhikirjas, mistõttu otsustab selle määratluse üle Euroopa Ombudsman kooskõlas Euroopa Kohtu tõlgendamispädevusega; arvestades, et oma esimeses aastaaruandes esitas ombudsman haldusomavolina käsitletavate tegevuste mitteammendava loetelu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et haldusomavoli ei määratleta ei aluslepingutes ega ka ombudsmani põhikirjas, mistõttu otsustab selle määratluse üle Euroopa Ombudsman kooskõlas Euroopa Kohtu tõlgendamispädevusega; arvestades, et oma esimeses aastaaruandes esitas ombudsman haldusomavolina käsitletavate tegevuste mitteammendava loetelu;

| E. | arvestades, et pärast parlamendi üleskutset koostada haldusomavoli täpne ja selge määratlus, märkis Euroopa Ombudsman oma 1997. aasta aruandes, et haldusomavoli on see, kui avalik asutus ei tegutse tema jaoks kohustusliku eeskirja või põhimõtte kohaselt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pärast parlamendi üleskutset koostada haldusomavoli täpne ja selge määratlus, märkis Euroopa Ombudsman oma 1997. aasta aruandes, et haldusomavoli on see, kui avalik asutus ei tegutse tema jaoks kohustusliku eeskirja või põhimõtte kohaselt;

| F. | arvestades, et selle määratlusega kaasnes ka avaldus, mille kohaselt on ombudsmani esmane ja kõige tähtsam ülesanne kontrollimisel, kas ühenduse institutsioon või asutus on tegutsenud vastavalt tema jaoks kohustuslikele eeskirjadele või põhimõtetele, uurida, kas asjaomane asutus on käitunud õiguspäraselt; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et selle määratlusega kaasnes ka avaldus, mille kohaselt on ombudsmani esmane ja kõige tähtsam ülesanne kontrollimisel, kas ühenduse institutsioon või asutus on tegutsenud vastavalt tema jaoks kohustuslikele eeskirjadele või põhimõtetele, uurida, kas asjaomane asutus on käitunud õiguspäraselt;

| G. | arvestades, et ombudsman teostab järelevalvet ka selle üle, kuidas kohaldatakse institutsioonides kehtestatud hea haldustava eeskirju, mis hõlmavad teatavaid osi haldusõiguse üldpõhimõtetest (sh teeninduspõhimõte), ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, mida tuleb ELi haldusasutuste kõigis osades täies ulatuses kohaldada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ombudsman teostab järelevalvet ka selle üle, kuidas kohaldatakse institutsioonides kehtestatud hea haldustava eeskirju, mis hõlmavad teatavaid osi haldusõiguse üldpõhimõtetest (sh teeninduspõhimõte), ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, mida tuleb ELi haldusasutuste kõigis osades täies ulatuses kohaldada;

| H. | arvestades asjaolu, et ombudsman on 16,5 aasta jooksul esitanud 18 eriaruannet ning on seni tegutsenud väga koostöövalmilt ja vastutustundlikult ning kasutanud Euroopa Parlamendile esitatud aruandeid üksnes poliitilise mõjutamise viimase võimalusena, mis näitab üldist soovi leida üksmeelsed lahendused; |
| --- | --- |

H.

arvestades asjaolu, et ombudsman on 16,5 aasta jooksul esitanud 18 eriaruannet ning on seni tegutsenud väga koostöövalmilt ja vastutustundlikult ning kasutanud Euroopa Parlamendile esitatud aruandeid üksnes poliitilise mõjutamise viimase võimalusena, mis näitab üldist soovi leida üksmeelsed lahendused;

| I. | arvestades, et kõnealuses eriaruandes keskendutakse sellele, kuidas komisjon käsitles Viini lennujaama laiendamise teatavate negatiivseks peetud tagajärgede vastu võitleva 27 kodanikualgatuse liikmete poolt 2006. aastal esitatud kaebust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kõnealuses eriaruandes keskendutakse sellele, kuidas komisjon käsitles Viini lennujaama laiendamise teatavate negatiivseks peetud tagajärgede vastu võitleva 27 kodanikualgatuse liikmete poolt 2006. aastal esitatud kaebust;

| J. | arvestades, et keskkonnamõju hindamise direktiivi (2) artiklis 2 on sätestatud, et liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et keskkonda oluliselt mõjutada võivatelt projektidelt nõutakse teostusluba ja hinnatakse nende mõju; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et keskkonnamõju hindamise direktiivi (2) artiklis 2 on sätestatud, et liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et keskkonda oluliselt mõjutada võivatelt projektidelt nõutakse teostusluba ja hinnatakse nende mõju;

| K. | arvestades, et komisjon jõudis järeldusele, et lennujaama laiendustöid teostati kohustusliku keskkonnamõju hindamiseta ning saatis Austriale 21. märtsil 2007. aastal keskkonnamõju hindamise puudumise kohta märgukirja; arvestades, et oma 7. mai 2007. aasta vastuses pidi Austria tunnistama, et taristuga seotud asjaomased meetmed tihendasid õhuliiklust märkimisväärselt ja põhjustasid Viini linna kohal toimuvast lennuliiklusest tingitud probleeme, kusjuures see suundumus aina süvenes – seega oli nendel meetmetel keskkonnale oluline mõju; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjon jõudis järeldusele, et lennujaama laiendustöid teostati kohustusliku keskkonnamõju hindamiseta ning saatis Austriale 21. märtsil 2007. aastal keskkonnamõju hindamise puudumise kohta märgukirja; arvestades, et oma 7. mai 2007. aasta vastuses pidi Austria tunnistama, et taristuga seotud asjaomased meetmed tihendasid õhuliiklust märkimisväärselt ja põhjustasid Viini linna kohal toimuvast lennuliiklusest tingitud probleeme, kusjuures see suundumus aina süvenes – seega oli nendel meetmetel keskkonnale oluline mõju;

| L. | arvestades, et kuna ehitustööd olid juba kas lõpetatud või peaaegu lõppemas, eelistas komisjon selle asemel, et Austria Euroopa Liidu Kohtusse anda, jõuda Austria ametiasutustega kompromissile, et kõnealune tegematajätmine seeläbi võimalikult suurel määral heastada; arvestades, et komisjon leppis Austria ametivõimudega kokku, et Austria asutused teostavad keskkonnamõju hindamise tagantjärele ja et hindamisel määratakse muu hulgas kindlaks ka see, milliseid heastavaid meetmeid on vaja võtta, et vähendada müra mõju lennujaama läheduses elavate inimeste jaoks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kuna ehitustööd olid juba kas lõpetatud või peaaegu lõppemas, eelistas komisjon selle asemel, et Austria Euroopa Liidu Kohtusse anda, jõuda Austria ametiasutustega kompromissile, et kõnealune tegematajätmine seeläbi võimalikult suurel määral heastada; arvestades, et komisjon leppis Austria ametivõimudega kokku, et Austria asutused teostavad keskkonnamõju hindamise tagantjärele ja et hindamisel määratakse muu hulgas kindlaks ka see, milliseid heastavaid meetmeid on vaja võtta, et vähendada müra mõju lennujaama läheduses elavate inimeste jaoks;

| M. | arvestades, et ombudsman kiitis komisjoni otsuse heaks; arvestades, et kaebuse esitaja ei olnud rahul keskkonnamõju ex post hindamise teostamise viisiga ning oli eelkõige kriitiline asjaolu suhtes, et tal ei olnud võimalik kasutada keskkonnamõju hindamise direktiivis ette nähtud õiguskaitse meetmeid ning et keskkonnamõju hindamise eest vastutav asutus (Austria transpordiministeerium) oli sama asutus, kes oli eelnevalt väljastanud asjaomaste ehitustööde teostamise loa, mistõttu tekkis huvide konflikt; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ombudsman kiitis komisjoni otsuse heaks; arvestades, et kaebuse esitaja ei olnud rahul keskkonnamõju ex post hindamise teostamise viisiga ning oli eelkõige kriitiline asjaolu suhtes, et tal ei olnud võimalik kasutada keskkonnamõju hindamise direktiivis ette nähtud õiguskaitse meetmeid ning et keskkonnamõju hindamise eest vastutav asutus (Austria transpordiministeerium) oli sama asutus, kes oli eelnevalt väljastanud asjaomaste ehitustööde teostamise loa, mistõttu tekkis huvide konflikt;

| N. | arvestades, et Euroopa Ombudsman jõudis pärast läbi viidud uurimist seisukohale, et tal ei ole võimalik tõestada, et komisjon tagas keskkonnamõju ex post hindamise nõuetekohase teostamise; arvestades, et ombudsman lõpetas juhtumi sellegipoolest, kuna temapoolsed edasised sammud ei olnud vajalikud – menetlus oli pooleli ning komisjon kinnitas, et rikkumismenetlus lõpetatakse alles siis, kui komisjon on veendunud, et Austria ametiasutused on võtnud kõik vajalikud meetmed; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Ombudsman jõudis pärast läbi viidud uurimist seisukohale, et tal ei ole võimalik tõestada, et komisjon tagas keskkonnamõju ex post hindamise nõuetekohase teostamise; arvestades, et ombudsman lõpetas juhtumi sellegipoolest, kuna temapoolsed edasised sammud ei olnud vajalikud – menetlus oli pooleli ning komisjon kinnitas, et rikkumismenetlus lõpetatakse alles siis, kui komisjon on veendunud, et Austria ametiasutused on võtnud kõik vajalikud meetmed;

| O. | arvestades, et 2010. aasta novembris pöördusid varasema kaebuse esitajad uuesti ombudsmani poole ning algatati teine uurimine, mille käigus vaatas ombudsman läbi komisjoni asjakohase toimiku; arvestades, et ombudsman jõudis järeldusele, et toimiku kohaselt ei arutatud Austria ametivõimudega neid avaldusi, mille kaebuse esitajad esitasid keskkonnamõju ex post hindamise teostamise ajal, samuti ei olnud toimikust näha, et ombudsmani esimese kaebuse suhtes langetatud otsusele oleks järgnenud mis tahes täiendav kirjavahetus Austriaga (peale Austria esitatud keskkonnamõju hindamise aruande); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 2010. aasta novembris pöördusid varasema kaebuse esitajad uuesti ombudsmani poole ning algatati teine uurimine, mille käigus vaatas ombudsman läbi komisjoni asjakohase toimiku; arvestades, et ombudsman jõudis järeldusele, et toimiku kohaselt ei arutatud Austria ametivõimudega neid avaldusi, mille kaebuse esitajad esitasid keskkonnamõju ex post hindamise teostamise ajal, samuti ei olnud toimikust näha, et ombudsmani esimese kaebuse suhtes langetatud otsusele oleks järgnenud mis tahes täiendav kirjavahetus Austriaga (peale Austria esitatud keskkonnamõju hindamise aruande);

| P. | arvestades, et sellest lähtuvalt jõudis ombudsman järeldusele, et komisjon ei võtnud tema esimese uurimise järeldusi arvesse ning ei olnud ka järjekindel oma vastustes ombudsmanile seoses võimaliku õiguskaitsega keskkonnamõju ex post hindamise küsimuses, lisaks leidis ombudsman, et komisjon ei olnud nõudnud, et keskkonnamõju hindamise viiks läbi muu asutus kui transpordiministeerium, kes oli väljastanud ehitustööde teostamise loa; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et sellest lähtuvalt jõudis ombudsman järeldusele, et komisjon ei võtnud tema esimese uurimise järeldusi arvesse ning ei olnud ka järjekindel oma vastustes ombudsmanile seoses võimaliku õiguskaitsega keskkonnamõju ex post hindamise küsimuses, lisaks leidis ombudsman, et komisjon ei olnud nõudnud, et keskkonnamõju hindamise viiks läbi muu asutus kui transpordiministeerium, kes oli väljastanud ehitustööde teostamise loa;

| Q. | arvestades, et ombudsman esitas komisjonile soovituse projekti, milles nõuti tungivalt, et komisjon hindaks ümber oma seisukoha selles suhtes, kuidas käsitleda Viini lennujaama kohta esitatud rikkumissüüdistusi, ning kõrvaldaks ombudsmani osutatud puudused, veel juhiti tähelepanu asjaolule, et see tähendab ka seda, et komisjon peaks rikkumismenetluse edasisel käsitlemisel arvesse võtma riiklike asutuste kohustust tagada, et i) kaebuse esitajatel on juurdepääs läbivaatamismenetlusele ning ii) direktiivi 85/337/EMÜ kohaldamisel ilmnenud selge huvide konfliktiga tegelemiseks võetakse meetmeid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ombudsman esitas komisjonile soovituse projekti, milles nõuti tungivalt, et komisjon hindaks ümber oma seisukoha selles suhtes, kuidas käsitleda Viini lennujaama kohta esitatud rikkumissüüdistusi, ning kõrvaldaks ombudsmani osutatud puudused, veel juhiti tähelepanu asjaolule, et see tähendab ka seda, et komisjon peaks rikkumismenetluse edasisel käsitlemisel arvesse võtma riiklike asutuste kohustust tagada, et i) kaebuse esitajatel on juurdepääs läbivaatamismenetlusele ning ii) direktiivi 85/337/EMÜ kohaldamisel ilmnenud selge huvide konfliktiga tegelemiseks võetakse meetmeid;

| R. | arvestades, et esimese küsimuse kohta väitis komisjon ombudsmanile saadetud vastuses, et arutas õiguskaitse küsimust Austria ametiasutustega, kuid nõustus nende seisukohaga, et see oleks tekitanud kohtumenetlusi käsitleva siseriikliku õiguse vallas probleeme, samuti juhtis komisjon tähelepanu sellele, et Austria ametivõimud kohustusid tagama, et eelnevalt teostatud ja ainult ex post mõjuhinnangu läbinud tööde kumulatiivset mõju võetakse uue, kolmanda maandumisraja keskkonnamõju hindamisel täielikult arvesse, kusjuures selle mõjuhindamise puhul on võimalik teostada ka täies mahus kohtulikku järelevalvet; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et esimese küsimuse kohta väitis komisjon ombudsmanile saadetud vastuses, et arutas õiguskaitse küsimust Austria ametiasutustega, kuid nõustus nende seisukohaga, et see oleks tekitanud kohtumenetlusi käsitleva siseriikliku õiguse vallas probleeme, samuti juhtis komisjon tähelepanu sellele, et Austria ametivõimud kohustusid tagama, et eelnevalt teostatud ja ainult ex post mõjuhinnangu läbinud tööde kumulatiivset mõju võetakse uue, kolmanda maandumisraja keskkonnamõju hindamisel täielikult arvesse, kusjuures selle mõjuhindamise puhul on võimalik teostada ka täies mahus kohtulikku järelevalvet;

| S. | arvestades, et teise haldusomavolisüüdistuse kohta väitis komisjon, et keskkonnamõju hindamise direktiivis ei ole ühtegi sätet, milles käsitletaks liikmesriikides teostatava keskkonnamõju hindamise pädevuste jaotust; arvestades, et subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt on see, milline asutus keskkonnamõju hindamise direktiivis sätestatud menetluste eest vastutab, täielikult liikmesriigi pädevuses, kuna liikmesriigid otsustavad oma haldusaparaadi korraldamise üle ise; arvestades, et kõikide liikmesriikide haldusõiguse üldpõhimõtete kohaselt vastutab olukorra heastamise eest asutus, kes langetas selle ebaseadusliku otsuse, mille suhtes on esitatud halduskaebus või langetatud kohtuotsus; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et teise haldusomavolisüüdistuse kohta väitis komisjon, et keskkonnamõju hindamise direktiivis ei ole ühtegi sätet, milles käsitletaks liikmesriikides teostatava keskkonnamõju hindamise pädevuste jaotust; arvestades, et subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt on see, milline asutus keskkonnamõju hindamise direktiivis sätestatud menetluste eest vastutab, täielikult liikmesriigi pädevuses, kuna liikmesriigid otsustavad oma haldusaparaadi korraldamise üle ise; arvestades, et kõikide liikmesriikide haldusõiguse üldpõhimõtete kohaselt vastutab olukorra heastamise eest asutus, kes langetas selle ebaseadusliku otsuse, mille suhtes on esitatud halduskaebus või langetatud kohtuotsus;

| T. | arvestades, et soovituse projekt ei olnud seega edukas ning ombudsmani meelest illustreeris kõnealune juhtum komisjoni suutmatust võtta ELi õiguse selge rikkumise korral asjakohaseid parandusmeetmeid ja tagada, et keskkonnamõju ex post hindamine toimub erapooletult, samuti ei järginud komisjon nõuetekohaselt ombudsmani soovitusi nimetatud hindamisega seotud õiguskaitse kättesaadavuse küsimuses; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et soovituse projekt ei olnud seega edukas ning ombudsmani meelest illustreeris kõnealune juhtum komisjoni suutmatust võtta ELi õiguse selge rikkumise korral asjakohaseid parandusmeetmeid ja tagada, et keskkonnamõju ex post hindamine toimub erapooletult, samuti ei järginud komisjon nõuetekohaselt ombudsmani soovitusi nimetatud hindamisega seotud õiguskaitse kättesaadavuse küsimuses;

| U. | arvestades, et seetõttu jõudis ombudsman järeldusele, et kõnealusele küsimusele oleks asjakohane juhtida ka Euroopa Parlamendi tähelepanu; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et seetõttu jõudis ombudsman järeldusele, et kõnealusele küsimusele oleks asjakohane juhtida ka Euroopa Parlamendi tähelepanu;

| V. | arvestades, et komisjon võttis 26. oktoobril 2012. aastal vastu ettepaneku vaadata läbi keskkonnamõju hindamise direktiiv; arvestades, et parlamendi õiguskomisjon on koostanud seadusandliku algatusraporti projekti, mille eesmärk on kehtestada ELi haldusaparaadi jaoks haldusmenetluste üldised eeskirjad; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et komisjon võttis 26. oktoobril 2012. aastal vastu ettepaneku vaadata läbi keskkonnamõju hindamise direktiiv; arvestades, et parlamendi õiguskomisjon on koostanud seadusandliku algatusraporti projekti, mille eesmärk on kehtestada ELi haldusaparaadi jaoks haldusmenetluste üldised eeskirjad;

Euroopa Ombudsmani soovitused

| 1. | väljendab heameelt ombudsmani eriaruande üle, milles tuuakse esile keskkonnamõju hindamise direktiivi kohaldamise ning rikkumismenetluse läbiviimisega seonduvad olulised probleemid; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt ombudsmani eriaruande üle, milles tuuakse esile keskkonnamõju hindamise direktiivi kohaldamise ning rikkumismenetluse läbiviimisega seonduvad olulised probleemid;

| 2. | tuletab meelde, et haldusomavoli tähendab seda, et avalik asutus ei tegutse kooskõlas kõnealuse asutuse jaoks kohustusliku eeskirja või põhimõttega; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et haldusomavoli tähendab seda, et avalik asutus ei tegutse kooskõlas kõnealuse asutuse jaoks kohustusliku eeskirja või põhimõttega;

| 3. | märgib, et kõnealusel juhul seisneb väidetav haldusomavoli viisis, kuidas komisjon Austriat käsitleva rikkumismenetluse läbi viis, ning eelkõige komisjoni suutmatuses tagada nii see, et keskkonnamõju ex post hindamise teostamise eest ei vastutaks sama ametiasutus, kes väljastas ehitustööde jaoks loa vajalikku keskkonnamõju hindamist teostamata, kui ka kõnealuse keskkonnamõju hindamisega seonduva õiguskaitse kättesaadavus kaebuse esitaja jaoks; |
| --- | --- |

3.

märgib, et kõnealusel juhul seisneb väidetav haldusomavoli viisis, kuidas komisjon Austriat käsitleva rikkumismenetluse läbi viis, ning eelkõige komisjoni suutmatuses tagada nii see, et keskkonnamõju ex post hindamise teostamise eest ei vastutaks sama ametiasutus, kes väljastas ehitustööde jaoks loa vajalikku keskkonnamõju hindamist teostamata, kui ka kõnealuse keskkonnamõju hindamisega seonduva õiguskaitse kättesaadavus kaebuse esitaja jaoks;

| 4. | toonitab, et asjaomases eriaruandes ei käsitleta seda, kas Austria ametiasutused käitusid õigesti või mitte, vaid seda, kas komisjon täitis saadud kaebuse uurimisel ja käsitlemisel ning ombudsmani kõnealuse juhtumi esmasele uurimisele järgnenud nõuetele ja soovitustele reageerimisel oma kohustusi või mitte; |
| --- | --- |

4.

toonitab, et asjaomases eriaruandes ei käsitleta seda, kas Austria ametiasutused käitusid õigesti või mitte, vaid seda, kas komisjon täitis saadud kaebuse uurimisel ja käsitlemisel ning ombudsmani kõnealuse juhtumi esmasele uurimisele järgnenud nõuetele ja soovitustele reageerimisel oma kohustusi või mitte;

| 5. | jagab ombudsmani muret keskkonnamõju hindamise läbiviimisel ilmnenud huvide konflikti potentsiaalselt negatiivse mõju pärast ning nõustub, et see probleem tuleks lahendada; mõistab samal ajal komisjoni muret seoses asjaoluga, et kui komisjon oleks nõudnud Austria võimudelt muu organi määramist keskkonnamõju ex post hindajaks, oleks komisjon ületanud oma volitusi; |
| --- | --- |

5.

jagab ombudsmani muret keskkonnamõju hindamise läbiviimisel ilmnenud huvide konflikti potentsiaalselt negatiivse mõju pärast ning nõustub, et see probleem tuleks lahendada; mõistab samal ajal komisjoni muret seoses asjaoluga, et kui komisjon oleks nõudnud Austria võimudelt muu organi määramist keskkonnamõju ex post hindajaks, oleks komisjon ületanud oma volitusi;

| 6. | soovitab, et liikmesriikide pädevad asutused pööraksid juba praegu kehtiva õiguse raames huvide võimalikule konfliktile tähelepanu ning valmistuksid ELi sellealase õiguse edaspidiseks muutmiseks; rõhutab liikmesriikide ombudsmanide rolli oluliste vahendajatena, kes aitavad kodanikel võtta meetmeid liikmesriikide ametiasutuste võimalike huvikonfliktide või üldise haldusomavoli korral; |
| --- | --- |

6.

soovitab, et liikmesriikide pädevad asutused pööraksid juba praegu kehtiva õiguse raames huvide võimalikule konfliktile tähelepanu ning valmistuksid ELi sellealase õiguse edaspidiseks muutmiseks; rõhutab liikmesriikide ombudsmanide rolli oluliste vahendajatena, kes aitavad kodanikel võtta meetmeid liikmesriikide ametiasutuste võimalike huvikonfliktide või üldise haldusomavoli korral;

| 7. | on seoses ombudsmani teise väitega arvamusel, et kohaliku elanikkonna aus, aktiivne ja igakülgne kaasamine keskkonnamõju hindamise direktiivi kohaldamisse on üldiselt vajalik, ning on sellepärast veendunud, et projektide puhul, millel on eeldatavasti suur kohapealne mõju keskkonnale ja inimeste tervisele, tuleks sagedamini läbi viia eelnev avatud ja läbipaistev vahendamismenetlus; võtab sellega seoses teadmiseks, et enne Viini lennujaama kolmanda lennuraja ehitamise keskkonnamõju hindamist toimus avalik vahendamismenetlus, mille käigus hinnati ka kõnealuse rikkumisjuhtumi tinginud laienduste kumulatiivset mõju (nt müra) ja mille puhul on olemas täielik läbivaatamismenetlus; |
| --- | --- |

7.

on seoses ombudsmani teise väitega arvamusel, et kohaliku elanikkonna aus, aktiivne ja igakülgne kaasamine keskkonnamõju hindamise direktiivi kohaldamisse on üldiselt vajalik, ning on sellepärast veendunud, et projektide puhul, millel on eeldatavasti suur kohapealne mõju keskkonnale ja inimeste tervisele, tuleks sagedamini läbi viia eelnev avatud ja läbipaistev vahendamismenetlus; võtab sellega seoses teadmiseks, et enne Viini lennujaama kolmanda lennuraja ehitamise keskkonnamõju hindamist toimus avalik vahendamismenetlus, mille käigus hinnati ka kõnealuse rikkumisjuhtumi tinginud laienduste kumulatiivset mõju (nt müra) ja mille puhul on olemas täielik läbivaatamismenetlus;

| 8. | nõustub ombudsmaniga, et hea haldus ja dokumentide ajakohastamine tähendab ka konkreetsete andmete säilitamist, kuna see võimaldab näiteks Euroopa Ombudsmanil kontrollida, kas tema soovitusi on nõuetekohaselt arvesse võetud; |
| --- | --- |

8.

nõustub ombudsmaniga, et hea haldus ja dokumentide ajakohastamine tähendab ka konkreetsete andmete säilitamist, kuna see võimaldab näiteks Euroopa Ombudsmanil kontrollida, kas tema soovitusi on nõuetekohaselt arvesse võetud;

| 9. | on seisukohal, et hea haldustava osana on ka soovitav vahetada asjakohaselt, selgesõnaliselt ja järjekindlalt teavet kaebuse esitajatega rikkumismenetluse jooksul ning ombudsmaniga tema uurimistegevuse käigus; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et hea haldustava osana on ka soovitav vahetada asjakohaselt, selgesõnaliselt ja järjekindlalt teavet kaebuse esitajatega rikkumismenetluse jooksul ning ombudsmaniga tema uurimistegevuse käigus;

| 10. | kiidab heaks komisjoni avalduse, mille kohaselt kavatseb ta mõlemas küsimuses, nii dokumentide registreerimise kui ka põhjaliku teabevahetuse puhul, järgitavaid tavasid parandada, et edaspidi sarnaseid suhtlusprobleeme vältida; |
| --- | --- |

10.

kiidab heaks komisjoni avalduse, mille kohaselt kavatseb ta mõlemas küsimuses, nii dokumentide registreerimise kui ka põhjaliku teabevahetuse puhul, järgitavaid tavasid parandada, et edaspidi sarnaseid suhtlusprobleeme vältida;

| 11. | rõhutab, et komisjon ja Austria ametivõimud ei ole rikkunud kehtivaid Euroopa õigusnorme, viies tagantjärele läbi keskkonnamõju hindamise, mis põhines ajutise lahendusena läbi räägitud sui generis menetlusel; juhib aga tähelepanu sellele, et kuna ELi õigusaktid ei anna selliseks menetluseks õiguslikku alust, tuleb seda pidada erandlikuks ja lugeda direktiivi nõuete eelneva mittetäitmise tagajärjeks, mida ei saa enam kõrvaldada; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et komisjon ja Austria ametivõimud ei ole rikkunud kehtivaid Euroopa õigusnorme, viies tagantjärele läbi keskkonnamõju hindamise, mis põhines ajutise lahendusena läbi räägitud sui generis menetlusel; juhib aga tähelepanu sellele, et kuna ELi õigusaktid ei anna selliseks menetluseks õiguslikku alust, tuleb seda pidada erandlikuks ja lugeda direktiivi nõuete eelneva mittetäitmise tagajärjeks, mida ei saa enam kõrvaldada;

| 12. | on seisukohal, et komisjon oleks võinud Austria ametiasutustega läbirääkimisi pidades teha suuremaid jõupingutusi kohtuliku läbivaatamismenetluse kättesaadavuse küsimuses, pidades silmas, et asjakohased sätted (artikkel 10a) võeti Austria õigusesse üle juba 2005. aastal, suuremaid jõupingutusi oleks võinud teha ka Austria vastutava ministeeriumi puhul ilmnenud huvide konflikti küsimuses, pidades silmas ELi kohtupraktika üldpõhimõtteid, mille kohaselt ei tule täht-tähelt järgida ainult õigusakti kirjapandud teksti, vaid arvesse tuleb võtta ka õigusakti eesmärki ja üldist meelsust; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et komisjon oleks võinud Austria ametiasutustega läbirääkimisi pidades teha suuremaid jõupingutusi kohtuliku läbivaatamismenetluse kättesaadavuse küsimuses, pidades silmas, et asjakohased sätted (artikkel 10a) võeti Austria õigusesse üle juba 2005. aastal, suuremaid jõupingutusi oleks võinud teha ka Austria vastutava ministeeriumi puhul ilmnenud huvide konflikti küsimuses, pidades silmas ELi kohtupraktika üldpõhimõtteid, mille kohaselt ei tule täht-tähelt järgida ainult õigusakti kirjapandud teksti, vaid arvesse tuleb võtta ka õigusakti eesmärki ja üldist meelsust;

Viini lennujaama juhtum, keskkonnamõju hindamise direktiivi läbivaatamine ning head haldustava käsitlev määrus

| 13. | on seisukohal, et asjaolud, mille tagajärjel avati komisjoni rikkumismenetlus ja seejärel Euroopa Ombudsmanile kaebus esitati, põhjustavad tõelisi küsitavusi direktiivi nr 85/337/EMÜ tolleaegse rakendamise suhtes liikmesriigis, käesoleval juhul siis Austrias; tunnustab tõsiasja, et keskkonnamõju hindamise direktiivi rakendamist käsitleva Austria föderaalseaduse 2009. aastal toimunud läbivaatamisega võeti nõuetekohaselt arvesse muu hulgas kõnealuse rikkumismenetluse järeldused ning seega viidi Austria õigusaktid vastavusse ELi asjaomase õigusega; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et asjaolud, mille tagajärjel avati komisjoni rikkumismenetlus ja seejärel Euroopa Ombudsmanile kaebus esitati, põhjustavad tõelisi küsitavusi direktiivi nr 85/337/EMÜ tolleaegse rakendamise suhtes liikmesriigis, käesoleval juhul siis Austrias; tunnustab tõsiasja, et keskkonnamõju hindamise direktiivi rakendamist käsitleva Austria föderaalseaduse 2009. aastal toimunud läbivaatamisega võeti nõuetekohaselt arvesse muu hulgas kõnealuse rikkumismenetluse järeldused ning seega viidi Austria õigusaktid vastavusse ELi asjaomase õigusega;

| 14. | tuletab meelde, et aastate jooksul on parlamendi petitsioonikomisjonile esitatud kaebusi mitmete juhtumite kohta, kus liikmesriik on väidetavalt projektid kohustuslikku keskkonnamõju hindamist teostamata heaks kiitnud ning ellu viinud; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et aastate jooksul on parlamendi petitsioonikomisjonile esitatud kaebusi mitmete juhtumite kohta, kus liikmesriik on väidetavalt projektid kohustuslikku keskkonnamõju hindamist teostamata heaks kiitnud ning ellu viinud;

| 15. | on veendunud, et nendeks puhkudeks, kui projektid suure tõenäosusega ei täida keskkonnamõju hindamise direktiivi põhilisi nõudeid, peaks asjaomase üldsuse käsutuses olema tõhusad õiguslikud vahendid, et saada keskkonnamõju hindamise eest vastutavalt ametiasutuselt koheselt selgitusi selle kohta, kas projektid vastavad ELi eeskirjadele, et vältida projekti elluviimisest tingitud pöördumatut keskkonnakahju; |
| --- | --- |

15.

on veendunud, et nendeks puhkudeks, kui projektid suure tõenäosusega ei täida keskkonnamõju hindamise direktiivi põhilisi nõudeid, peaks asjaomase üldsuse käsutuses olema tõhusad õiguslikud vahendid, et saada keskkonnamõju hindamise eest vastutavalt ametiasutuselt koheselt selgitusi selle kohta, kas projektid vastavad ELi eeskirjadele, et vältida projekti elluviimisest tingitud pöördumatut keskkonnakahju;

| 16. | märgib veel, et kehtivas keskkonnamõju hindamise direktiivis ei ole keskkonnamõju ex post hindamise mõistet mainitud ning et selle võimaluse pakkus välja komisjon, kes püüdis lahendada tekkinud olukorda, kus ehitusluba oli juba antud ning tööd teostatud; |
| --- | --- |

16.

märgib veel, et kehtivas keskkonnamõju hindamise direktiivis ei ole keskkonnamõju ex post hindamise mõistet mainitud ning et selle võimaluse pakkus välja komisjon, kes püüdis lahendada tekkinud olukorda, kus ehitusluba oli juba antud ning tööd teostatud;

| 17. | juhib tähelepanu asjaolule, et Viini lennujaama juhtum toob välja kehtiva keskkonnamõju hindamise direktiivi nõrgad küljed, mille sekka kuulub muu hulgas küsimus, kuidas käsitleda neid projekte, mille mõju on praktiliselt pöördumatu, sest projektid on juba ellu viidud ja võimalik kahju keskkonnale juba tehtud, aga ka pädevate asutuste sisese huvide konflikti probleem, mille esinemist väideti käesoleva juhtumi puhul; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu asjaolule, et Viini lennujaama juhtum toob välja kehtiva keskkonnamõju hindamise direktiivi nõrgad küljed, mille sekka kuulub muu hulgas küsimus, kuidas käsitleda neid projekte, mille mõju on praktiliselt pöördumatu, sest projektid on juba ellu viidud ja võimalik kahju keskkonnale juba tehtud, aga ka pädevate asutuste sisese huvide konflikti probleem, mille esinemist väideti käesoleva juhtumi puhul;

| 18. | viitab parlamendi petitsioonikomisjoni 2011. aasta aruandele, milles rõhutati vajadust tagada keskkonnamõju hindamisega seoses objektiivsus ja erapooletus; tuletab meelde, et komisjoni kutsuti üles tagama, et keskkonnamõju hindamise direktiivi tugevdatakse, sätestades selles eksperdiuuringute sõltumatuse selgemad parameetrid, ELi ühised lävendid, menetluse (sealhulgas avaliku arutelu) maksimaalse kestuse, otsuste põhjendamise nõude, mõistlike alternatiiviide kohustusliku hindamise ja kvaliteedikontrolli mehhanismi; |
| --- | --- |

18.

viitab parlamendi petitsioonikomisjoni 2011. aasta aruandele, milles rõhutati vajadust tagada keskkonnamõju hindamisega seoses objektiivsus ja erapooletus; tuletab meelde, et komisjoni kutsuti üles tagama, et keskkonnamõju hindamise direktiivi tugevdatakse, sätestades selles eksperdiuuringute sõltumatuse selgemad parameetrid, ELi ühised lävendid, menetluse (sealhulgas avaliku arutelu) maksimaalse kestuse, otsuste põhjendamise nõude, mõistlike alternatiiviide kohustusliku hindamise ja kvaliteedikontrolli mehhanismi;

| 19. | väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle vaadata keskkonnamõju hindamise direktiiv selle tugevdamise eesmärgil uuesti läbi; lubab teha komisjoni ja nõukoguga menetluse asjus täieulatuslikku koostööd, et aidata kõnealusel olulisel direktiivil täita oma eesmärki veelgi tõhusamalt ja objektiivsemalt (3); |
| --- | --- |

19.

väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle vaadata keskkonnamõju hindamise direktiiv selle tugevdamise eesmärgil uuesti läbi; lubab teha komisjoni ja nõukoguga menetluse asjus täieulatuslikku koostööd, et aidata kõnealusel olulisel direktiivil täita oma eesmärki veelgi tõhusamalt ja objektiivsemalt (3);

| 20. | märgib, et kehtiv direktiiv ei sisalda loa andmise eest vastutavate asutuste objektiivsuse ja erapooletuse kohta mingeid nõudeid ning selliseid nõudeid ei ole kehtestatud ka keskkonnamõju hindamist teostavatele asutustele; märgib, et direktiiv ei sisalda sätteid selle kohta, kuidas toimida, kui projekt on juba rakendatud või rakendamise lõppjärgus, või kuidas asjaomane üldsus võiks selge ja mitte-bürokraatliku menetluse käigus saada keskkonnamõju hindamise eest vastutavalt ametiasutuselt koheselt selgitusi selle kohta, kas sellised projektid, mis suure tõenäosusega rikuvad keskkonnamõju hindamise direktiivi põhisätteid, vastavad ELi eeskirjadele; on sellepärast seisukohal, et keskkonnamõju hindamise direktiivi läbivaatamine annab selliste nõuete ja sätete kehtestamiseks hea võimaluse; |
| --- | --- |

20.

märgib, et kehtiv direktiiv ei sisalda loa andmise eest vastutavate asutuste objektiivsuse ja erapooletuse kohta mingeid nõudeid ning selliseid nõudeid ei ole kehtestatud ka keskkonnamõju hindamist teostavatele asutustele; märgib, et direktiiv ei sisalda sätteid selle kohta, kuidas toimida, kui projekt on juba rakendatud või rakendamise lõppjärgus, või kuidas asjaomane üldsus võiks selge ja mitte-bürokraatliku menetluse käigus saada keskkonnamõju hindamise eest vastutavalt ametiasutuselt koheselt selgitusi selle kohta, kas sellised projektid, mis suure tõenäosusega rikuvad keskkonnamõju hindamise direktiivi põhisätteid, vastavad ELi eeskirjadele; on sellepärast seisukohal, et keskkonnamõju hindamise direktiivi läbivaatamine annab selliste nõuete ja sätete kehtestamiseks hea võimaluse;

| 21. | on seisukohal, et kõnealune juhtum on juba tõestanud, et lisaks keskkonnamõju hindamise direktiivi sätete tõhustamisele on vaja luua selgem kord ka rikkumismenetluste jaoks, kehtestades ELi haldusaparaadi jaoks soovitatavalt haldusmenetluste üldised eeskirjad, millega tugevdatakse kaebuse esitaja positsiooni; on seisukohal, et selline reguleerimine oleks kohane moodus, et täpsustada, millised on ametiasutuste kohustused suhtlemisel rikkumisjuhtumite puhul kaebuse esitajatega või selliste Euroopa kodanikke esindavate organitega nagu petitsioonikomisjon või ombudsman, näiteks kehtestada kohustuse reageerida võimalikult kiiresti ombudsmani soovitustele, et vältida näiteks kõnealusel juhul ilmnenud väärtõlgendusi; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et kõnealune juhtum on juba tõestanud, et lisaks keskkonnamõju hindamise direktiivi sätete tõhustamisele on vaja luua selgem kord ka rikkumismenetluste jaoks, kehtestades ELi haldusaparaadi jaoks soovitatavalt haldusmenetluste üldised eeskirjad, millega tugevdatakse kaebuse esitaja positsiooni; on seisukohal, et selline reguleerimine oleks kohane moodus, et täpsustada, millised on ametiasutuste kohustused suhtlemisel rikkumisjuhtumite puhul kaebuse esitajatega või selliste Euroopa kodanikke esindavate organitega nagu petitsioonikomisjon või ombudsman, näiteks kehtestada kohustuse reageerida võimalikult kiiresti ombudsmani soovitustele, et vältida näiteks kõnealusel juhul ilmnenud väärtõlgendusi;

o

o o

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, Euroopa ombudsmanide võrgustikule ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, Euroopa ombudsmanide võrgustikule ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15.

(2)  Nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiiv 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (muudetud).

(3)  COM(2012)0628.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/6

---

P7_TA(2013)0073

Majanduskriisi mõju soolisele võrdõiguslikkusele ja naiste õigustele

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta resolutsioon majanduskriisi mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele ning naiste õigustele (2012/2301(INI))

(2016/C 036/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8, artikli 153 lõike 1 punkti i ja artiklit 157, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8, artikli 153 lõike 1 punkti i ja artiklit 157,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2012. aasta teatist „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” (COM(2012)0173) ja töödokumenti isiku- ja majapidamisteenuste tööhõivepotentsiaali ärakasutamise kohta (SWD(2012)0095), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2012. aasta teatist „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” (COM(2012)0173) ja töödokumenti isiku- ja majapidamisteenuste tööhõivepotentsiaali ärakasutamise kohta (SWD(2012)0095),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi kehtestamise kohta (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi kehtestamise kohta (COM(2011)0609),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu poolt 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu poolt 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 2011. aasta aruannet naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas saavutatud edu kohta 2010. aastal (SEC(2011)0193), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2011. aasta aruannet naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas saavutatud edu kohta 2010. aastal (SEC(2011)0193),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (COM(2010)0491),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa (COM(2010)0193), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa (COM(2010)0193),

| — | võttes arvesse 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (1),

| — | võttes arvesse 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (3),

| — | võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni naiste rolli kohta vananevas ühiskonnas (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni naiste rolli kohta vananevas ühiskonnas (5),

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduslanguse ja finantskriisi sooliste aspektide kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduslanguse ja finantskriisi sooliste aspektide kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 19. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ebakindlates töösuhetes naiste kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ebakindlates töösuhetes naiste kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2010 (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2010 (8),

| — | võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni naiste vaesuse olemuse kohta Euroopa Liidus (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni naiste vaesuse olemuse kohta Euroopa Liidus (9),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2011. aasta resolutsiooni naiste ja ärijuhtimise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2011. aasta resolutsiooni naiste ja ärijuhtimise kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni naisettevõtluse kohta väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni naisettevõtluse kohta väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (11),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni üksikemade olukorra kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni üksikemade olukorra kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2012. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2011 (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2012. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2011 (13),

| — | võttes arvesse oma 24. mai 2012. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamise kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. mai 2012. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamise kohta (14),

| — | võttes arvesse oma 11. septembri 2012. aasta resolutsiooni naiste rolli kohta rohelises majanduses (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. septembri 2012. aasta resolutsiooni naiste rolli kohta rohelises majanduses (15),

| — | võttes arvesse oma 11. septembri 2012. aasta resolutsiooni naiste töötingimuste kohta teenindussektoris (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. septembri 2012. aasta resolutsiooni naiste töötingimuste kohta teenindussektoris (16),

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni romade kaasamist käsitleva ELi strateegia kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni romade kaasamist käsitleva ELi strateegia kohta (17),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0048/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0048/2013),

| A. | arvestades, et Euroopa Liitu on tabanud suurim finants- ja majanduskriis pärast 1930. aastate suurt depressiooni ning arvestades, et see tõstab liikmesriikides, eelkõige lõunapoolsetes liikmesriikides, märkimisväärselt töötuse määra; arvestades, et kriisil on eriti tõsised tagajärjed kehvemas olukorras olevatele inimestele ja eeskätt naistele, keda see mõjutab nii otseselt kas töökoha kaotuse või palga või töökohakindluse vähenemise näol kui ka kaudselt avalike teenuste ja hoolekandevaldkonna eelarvekärbete kaudu; arvestades, et seetõttu tuleb kriisi käsitledes ja sellele lahendusi otsides pidada muu hulgas kindlasti väga tõsiselt silmas soolise võrdõiguslikkuse mõõdet; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liitu on tabanud suurim finants- ja majanduskriis pärast 1930. aastate suurt depressiooni ning arvestades, et see tõstab liikmesriikides, eelkõige lõunapoolsetes liikmesriikides, märkimisväärselt töötuse määra; arvestades, et kriisil on eriti tõsised tagajärjed kehvemas olukorras olevatele inimestele ja eeskätt naistele, keda see mõjutab nii otseselt kas töökoha kaotuse või palga või töökohakindluse vähenemise näol kui ka kaudselt avalike teenuste ja hoolekandevaldkonna eelarvekärbete kaudu; arvestades, et seetõttu tuleb kriisi käsitledes ja sellele lahendusi otsides pidada muu hulgas kindlasti väga tõsiselt silmas soolise võrdõiguslikkuse mõõdet;

| B. | arvestades, et õigus tööle on tegelikkuses võrdsete õiguste, naiste majandusliku iseseisvuse ja tööalase eneseteostuse tagamise põhitingimus; arvestades, et praegune kriis ei ole ainult finants- ja majanduskriis, vaid ka demokraatia, võrdsuse, sotsiaalse heaolu ja soolise võrdõiguslikkuse kriis ning seda kasutatakse ka ettekäändena, et aeglustada kliimamuutuse ja tulevaste keskkonnaprobleemidega võitlemiseks tehtavaid olulisi jõupingutusi või need isegi peatada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et õigus tööle on tegelikkuses võrdsete õiguste, naiste majandusliku iseseisvuse ja tööalase eneseteostuse tagamise põhitingimus; arvestades, et praegune kriis ei ole ainult finants- ja majanduskriis, vaid ka demokraatia, võrdsuse, sotsiaalse heaolu ja soolise võrdõiguslikkuse kriis ning seda kasutatakse ka ettekäändena, et aeglustada kliimamuutuse ja tulevaste keskkonnaprobleemidega võitlemiseks tehtavaid olulisi jõupingutusi või need isegi peatada;

| C. | arvestades, et paljud uurimused näitavad, et ELi finantseerimisasutuste otsustusprotsessides osaleb ainult 5 % naisi ning et kõigi 27 liikmesriigi keskpankade juhid on mehed; arvestades, et soouuringutega on kindlaks tehtud, et naistel on erinev juhtimisviis ning nad väldivad riske ja keskenduvad rohkem pikaajalistele eesmärkidele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et paljud uurimused näitavad, et ELi finantseerimisasutuste otsustusprotsessides osaleb ainult 5 % naisi ning et kõigi 27 liikmesriigi keskpankade juhid on mehed; arvestades, et soouuringutega on kindlaks tehtud, et naistel on erinev juhtimisviis ning nad väldivad riske ja keskenduvad rohkem pikaajalistele eesmärkidele;

| D. | arvestades, et majanduskriisi saabumist said mehed rohkem tunda kui naised; arvestades, et pärast kriisi algust on meeste ja naiste töötuse määr suurenenud erinevalt; arvestades, et naised ei olnud kriisi esimesed ohvrid, kuid praegu puudutavad kriisi tagajärjed (rohkem ja järjest suureneval arvul ebakindlaid ja osalise tööajaga töökohti, suurem koondamisoht, madalamad palgad, väiksem kindlustuskate sotsiaalkaitsesüsteemides jne) ning kahjustavad neid rohkem ja püsivamalt; arvestades, et seda faasi on palju vähem dokumenteeritud, puuduvad usaldusväärsed võrreldavad statistilised andmed ja et tagajärgi naistele kaldutakse seetõttu alahindama; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et majanduskriisi saabumist said mehed rohkem tunda kui naised; arvestades, et pärast kriisi algust on meeste ja naiste töötuse määr suurenenud erinevalt; arvestades, et naised ei olnud kriisi esimesed ohvrid, kuid praegu puudutavad kriisi tagajärjed (rohkem ja järjest suureneval arvul ebakindlaid ja osalise tööajaga töökohti, suurem koondamisoht, madalamad palgad, väiksem kindlustuskate sotsiaalkaitsesüsteemides jne) ning kahjustavad neid rohkem ja püsivamalt; arvestades, et seda faasi on palju vähem dokumenteeritud, puuduvad usaldusväärsed võrreldavad statistilised andmed ja et tagajärgi naistele kaldutakse seetõttu alahindama;

| E. | arvestades, et naistel on ülioluline roll majandusarengu taganttõukajana; arvestades, et naiste mõjuvõimu veelgi suurendades on võimalik kogukonnad ja perekonnad majanduslikult vaesusest välja aidata; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et naistel on ülioluline roll majandusarengu taganttõukajana; arvestades, et naiste mõjuvõimu veelgi suurendades on võimalik kogukonnad ja perekonnad majanduslikult vaesusest välja aidata;

| F. | arvestades, et kriisiolukorras keskendub tööturupoliitika tööhõivetaseme mõjutamisele üldiselt, mitte niivõrd mittetöötavatele naistele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kriisiolukorras keskendub tööturupoliitika tööhõivetaseme mõjutamisele üldiselt, mitte niivõrd mittetöötavatele naistele;

| G. | arvestades, et töötud naised ei lähe sageli ametlikus statistikas arvesse ning meeste ja naiste vahelist ebavõrdsust mittetöötamises on tihti alahinnatud, sest nad kalduvad eri põhjustel (rasedus, perekonnaga seotud kohustused, ajapuudus) tööturult lahkuma ja tegema tasustamata või mitteametlikku tööd, sageli kodus või ülalpeetavate eest hoolt kandes või varimajanduses, ja praegu on tehtud veel vähe uuringuid selle kohta, milline mõju on soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks tehtavatel avaliku sektori kulutuste kärbetel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et töötud naised ei lähe sageli ametlikus statistikas arvesse ning meeste ja naiste vahelist ebavõrdsust mittetöötamises on tihti alahinnatud, sest nad kalduvad eri põhjustel (rasedus, perekonnaga seotud kohustused, ajapuudus) tööturult lahkuma ja tegema tasustamata või mitteametlikku tööd, sageli kodus või ülalpeetavate eest hoolt kandes või varimajanduses, ja praegu on tehtud veel vähe uuringuid selle kohta, milline mõju on soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks tehtavatel avaliku sektori kulutuste kärbetel;

| H. | arvestades, et valitsuste poolt kokkuhoiukavade rakendamiseks tehtavad eelarvekärped puudutavad peamiselt avalikku sektorit ja selle hoolekandeteenuseid, kus on peamiselt esindatud naised – ligikaudu 70 % avaliku sektori töötajatest – ja mida kasutavad peamiselt naised, aga ka erasektorit ning et naistest saavad kokkuhoiumeetmete peamised ohvrid; arvestades, et seni ei ole ükski riik hinnanud kavandatud avaliku sektori kulutuste kärbete mõju ega eelarve konsolideerimise tagajärgi – ei üksikmeetmete ega nende kumulatiivset mõju – soolisest vaatenurgast; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et valitsuste poolt kokkuhoiukavade rakendamiseks tehtavad eelarvekärped puudutavad peamiselt avalikku sektorit ja selle hoolekandeteenuseid, kus on peamiselt esindatud naised – ligikaudu 70 % avaliku sektori töötajatest – ja mida kasutavad peamiselt naised, aga ka erasektorit ning et naistest saavad kokkuhoiumeetmete peamised ohvrid; arvestades, et seni ei ole ükski riik hinnanud kavandatud avaliku sektori kulutuste kärbete mõju ega eelarve konsolideerimise tagajärgi – ei üksikmeetmete ega nende kumulatiivset mõju – soolisest vaatenurgast;

| I. | arvestades, et naised sõltuvad rohkem sotsiaaltoetustest, mida samuti kokkuhoiumeetmete raames kärbitakse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et naised sõltuvad rohkem sotsiaaltoetustest, mida samuti kokkuhoiumeetmete raames kärbitakse;

| J. | arvestades, et oleme praegu sattunud kriisi, mis nõuab põhjalikke struktuurireforme tööturul; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et oleme praegu sattunud kriisi, mis nõuab põhjalikke struktuurireforme tööturul;

| K. | arvestades, et naiste jaoks toob töökohtade arvu vähendamine eelkõige kaasa kohandused töögraafikus, sh pikema tööaja sageli eri vahetustes; arvestades, et majanduse elavnemist saab suure tõenäosusega kiiremini tunda tööstussektoris ja see suurendab meeste tööhõivet, mis kasvab naiste tööhõivest kiiremini; arvestades, et avalike teenuste puhul võetavad kokkuhoiumeetmed puudutavad seega püsivamalt naiste tööhõivet ja et see võib avaldada pikaajalist kahjulikku mõju soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas tehtud edusammudele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et naiste jaoks toob töökohtade arvu vähendamine eelkõige kaasa kohandused töögraafikus, sh pikema tööaja sageli eri vahetustes; arvestades, et majanduse elavnemist saab suure tõenäosusega kiiremini tunda tööstussektoris ja see suurendab meeste tööhõivet, mis kasvab naiste tööhõivest kiiremini; arvestades, et avalike teenuste puhul võetavad kokkuhoiumeetmed puudutavad seega püsivamalt naiste tööhõivet ja et see võib avaldada pikaajalist kahjulikku mõju soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas tehtud edusammudele;

| L. | arvestades, et kriis aitab kaasa naiste suuremale ärakasutamisele nii seaduslikus kui ka ebaseaduslikus majanduses; arvestades, et kriisi tagajärgedel on pikaajaline mõju ka nendele naistele, kelle karjäär ei ole järjepidev, koosneb ebakindlatest, osalise tööajaga, ajutistest, ebatüüpilistest või isegi mitteametlikest töökohtadest, mis on vähetasustatud, sageli pealesunnitud osalise tööajaga, mis kajastub negatiivselt pensionikindlustuse sissemaksete summas, suurendades sellega vaesuseohus elavate naiste osakaalu; arvestades, et naiste pension võib lõpuks kujuneda väga väikeseks, mistõttu jääb nende elatustase allapoole vaesuspiiri; arvestades, et tervest põlvkonnast noortest meestest ja naistest võib saada nn kadunud põlvkond, sest majandusraskuste tõttu on nad jäetud ilma töövõimalustest, turvalisest tööhõivest ja sageli haridusvõimalustest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kriis aitab kaasa naiste suuremale ärakasutamisele nii seaduslikus kui ka ebaseaduslikus majanduses; arvestades, et kriisi tagajärgedel on pikaajaline mõju ka nendele naistele, kelle karjäär ei ole järjepidev, koosneb ebakindlatest, osalise tööajaga, ajutistest, ebatüüpilistest või isegi mitteametlikest töökohtadest, mis on vähetasustatud, sageli pealesunnitud osalise tööajaga, mis kajastub negatiivselt pensionikindlustuse sissemaksete summas, suurendades sellega vaesuseohus elavate naiste osakaalu; arvestades, et naiste pension võib lõpuks kujuneda väga väikeseks, mistõttu jääb nende elatustase allapoole vaesuspiiri; arvestades, et tervest põlvkonnast noortest meestest ja naistest võib saada nn kadunud põlvkond, sest majandusraskuste tõttu on nad jäetud ilma töövõimalustest, turvalisest tööhõivest ja sageli haridusvõimalustest;

| M. | arvestades, et kriis suurendab veelgi raskusi töö- ja pereelu ühitamisel; arvestades, et laste olemasolu mõjutab naiste ja meeste tööhõivet erinevalt; arvestades, et emade osakaal tööturul on 12 % madalam kui lastetute naiste osakaal, isade osakaal tööturul on aga 8,7 % kõrgem kui lastetute meeste osakaal; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kriis suurendab veelgi raskusi töö- ja pereelu ühitamisel; arvestades, et laste olemasolu mõjutab naiste ja meeste tööhõivet erinevalt; arvestades, et emade osakaal tööturul on 12 % madalam kui lastetute naiste osakaal, isade osakaal tööturul on aga 8,7 % kõrgem kui lastetute meeste osakaal;

| N. | arvestades, et kriisist väljumiseks ettenähtud praeguste ja kavandatavate algatuste ning meetmete puhul ei ole võetud arvesse soolist mõõdet; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kriisist väljumiseks ettenähtud praeguste ja kavandatavate algatuste ning meetmete puhul ei ole võetud arvesse soolist mõõdet;

| O. | arvestades, et peale paljude muude soostereotüüpide, millel on kahjulik mõju naiste tööhõivevõimalustele, mõjutavad naiste tööhõivet soopõhised stereotüübid, sest näiteks meeste töötust peetakse tõsisemaks probleemis kui naiste töötust; arvestades, et praktikas peetakse meeste töötust naiste töötusest erinevaks, sest mehi peetakse endiselt peamisteks perekonna toitjateks ja naisi peamisteks perekonna eest hoolitsejateks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et peale paljude muude soostereotüüpide, millel on kahjulik mõju naiste tööhõivevõimalustele, mõjutavad naiste tööhõivet soopõhised stereotüübid, sest näiteks meeste töötust peetakse tõsisemaks probleemis kui naiste töötust; arvestades, et praktikas peetakse meeste töötust naiste töötusest erinevaks, sest mehi peetakse endiselt peamisteks perekonna toitjateks ja naisi peamisteks perekonna eest hoolitsejateks;

| P. | arvestades, et 2010. aastal (18) oli ligikaudu 23 % Euroopa Liidu kodanikest vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus ning et rahvastiku vaesumine puudutab enamasti naisi, kellel on väga sageli korraga mitmeid raskusi, nagu vanemate üksi elavate naiste ning üksikvanemaga perede puhul (millest enamuse puhul on perepea naine); arvestades, et see hõlmab probleeme, mis selles olukorras tekivad töökoha hoidmisel või uue töökoha leidmisel, sobiva eluaseme leidmise ja ülalpeetavate isikute (laste, vanemate, haigete või puuetega inimeste) eest vastutamisega seotud probleeme ning probleeme töö- ja perekonnaelu ühitamisel, sest asjakohased tugistruktuurid puuduvad ja asjaomase valdkonna riiklikud meetmed on 27 liikmesriigis erinevad; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 2010. aastal (18) oli ligikaudu 23 % Euroopa Liidu kodanikest vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus ning et rahvastiku vaesumine puudutab enamasti naisi, kellel on väga sageli korraga mitmeid raskusi, nagu vanemate üksi elavate naiste ning üksikvanemaga perede puhul (millest enamuse puhul on perepea naine); arvestades, et see hõlmab probleeme, mis selles olukorras tekivad töökoha hoidmisel või uue töökoha leidmisel, sobiva eluaseme leidmise ja ülalpeetavate isikute (laste, vanemate, haigete või puuetega inimeste) eest vastutamisega seotud probleeme ning probleeme töö- ja perekonnaelu ühitamisel, sest asjakohased tugistruktuurid puuduvad ja asjaomase valdkonna riiklikud meetmed on 27 liikmesriigis erinevad;

| Q. | arvestades, et kriis on veelgi süvendanud paljude ebasoodsas olukorras olevate kogukondade sotsiaalseid ja majanduslikke tingimusi ning põhjustanud tüdrukute seas suuremal määral õpingute katkestamist ning muutnud nad inimkaubanduse suhtes veelgi kaitsetumaks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kriis on veelgi süvendanud paljude ebasoodsas olukorras olevate kogukondade sotsiaalseid ja majanduslikke tingimusi ning põhjustanud tüdrukute seas suuremal määral õpingute katkestamist ning muutnud nad inimkaubanduse suhtes veelgi kaitsetumaks;

| R. | arvestades, et teenuste ja toetuste valdkonna kärped on seadnud ohtu naiste majandusliku sõltumatuse, sest toetused moodustavad sageli naiste olulise sissetulekuallika ning naised kasutavad avalikke teenuseid rohkem kui mehed; arvestades, et üksikemad ja üksikud naispensionärid peavad tulema toime kõige suurema kumulatiivse kahjuga; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et teenuste ja toetuste valdkonna kärped on seadnud ohtu naiste majandusliku sõltumatuse, sest toetused moodustavad sageli naiste olulise sissetulekuallika ning naised kasutavad avalikke teenuseid rohkem kui mehed; arvestades, et üksikemad ja üksikud naispensionärid peavad tulema toime kõige suurema kumulatiivse kahjuga;

| S. | arvestades, et järjest rohkem naisi teeb kriisist pääsemiseks mitteametlikku ja tasustamata tööd, mis võib olla vabatahtlik või mitte ja pakub vähem sotsiaalkaitset; arvestades, et OECD uuringu (19) kohaselt moodustab kodune töö 33 % OECD liikmesriikide RKTst; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et järjest rohkem naisi teeb kriisist pääsemiseks mitteametlikku ja tasustamata tööd, mis võib olla vabatahtlik või mitte ja pakub vähem sotsiaalkaitset; arvestades, et OECD uuringu (19) kohaselt moodustab kodune töö 33 % OECD liikmesriikide RKTst;

| T. | märgib, et meeste ja naiste tööpuuduse arvnäitajate erinevuse vähenemine kajastab pigem elu- ja töötingimuste üldist halvenemist kui edusamme soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas; |
| --- | --- |

T.

märgib, et meeste ja naiste tööpuuduse arvnäitajate erinevuse vähenemine kajastab pigem elu- ja töötingimuste üldist halvenemist kui edusamme soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas;

| U. | arvestades, et tööellu astuvatel naistel on majanduskasvu käivitav roll; arvestades, et nad võivad suurendada perekonna sissetulekut, mis toob kaasa tarbimise kasvu ja võimaldab majandust elavdada; arvestades seega, et sooline võrdõiguslikkus mõjub hästi tootlikkusele ja majanduskasvule; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et tööellu astuvatel naistel on majanduskasvu käivitav roll; arvestades, et nad võivad suurendada perekonna sissetulekut, mis toob kaasa tarbimise kasvu ja võimaldab majandust elavdada; arvestades seega, et sooline võrdõiguslikkus mõjub hästi tootlikkusele ja majanduskasvule;

| V. | arvestades, et viiendast Euroopa töötingimuste uuringu hiljutisest korduvanalüüsist („Naised, mehed ja töötingimused Euroopas: viienda Euroopa töötingimuste uuringu korduvanalüüs”, Eurofound 2012, avaldatakse 2013) ilmneb, et sooline segregatsioon on kahjulik nii naissoost kui ka meessoost töötajatele; arvestades, nii naised kui ka mehed on andnud teada, et heaolu tööl ja rahulolu tööga on suurem, kui töötatakse koos mõlemast soost kolleegidega; arvestades, et siiski on veel arenguruumi, et teha lõpp soolisele segregatsioonile tööturul, tööalasele soolisele polariseeritusele ning ühest soost töötajatega töökohtadele (arvestades, et 3/5 töötajatest Euroopas töötavad samast soost töötajatega töökohtades); |
| --- | --- |

V.

arvestades, et viiendast Euroopa töötingimuste uuringu hiljutisest korduvanalüüsist („Naised, mehed ja töötingimused Euroopas: viienda Euroopa töötingimuste uuringu korduvanalüüs”, Eurofound 2012, avaldatakse 2013) ilmneb, et sooline segregatsioon on kahjulik nii naissoost kui ka meessoost töötajatele; arvestades, nii naised kui ka mehed on andnud teada, et heaolu tööl ja rahulolu tööga on suurem, kui töötatakse koos mõlemast soost kolleegidega; arvestades, et siiski on veel arenguruumi, et teha lõpp soolisele segregatsioonile tööturul, tööalasele soolisele polariseeritusele ning ühest soost töötajatega töökohtadele (arvestades, et 3/5 töötajatest Euroopas töötavad samast soost töötajatega töökohtades);

| W. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse meetmed on tühistatud või edasi lükatud ning võimalikud tulevikus tehtavad kärped riikide eelarvetes avaldavad negatiivset mõju naiste tööhõivele ja soolise võrdõiguslikkuse edendamisele; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse meetmed on tühistatud või edasi lükatud ning võimalikud tulevikus tehtavad kärped riikide eelarvetes avaldavad negatiivset mõju naiste tööhõivele ja soolise võrdõiguslikkuse edendamisele;

| X. | arvestades, et majanduslangust ei tohiks ära kasutada töö- ja pereelu ühitamise poliitikas saavutatud edusammude aeglustamiseks ega ülalpeetavate hooldamise teenuste ja puhkusekorralduse tarvis eraldatud eelarve kärpimiseks, kuna see takistaks eelkõige naiste juurdepääsu tööturule; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et majanduslangust ei tohiks ära kasutada töö- ja pereelu ühitamise poliitikas saavutatud edusammude aeglustamiseks ega ülalpeetavate hooldamise teenuste ja puhkusekorralduse tarvis eraldatud eelarve kärpimiseks, kuna see takistaks eelkõige naiste juurdepääsu tööturule;

| Y. | arvestades, et naistevastane vägivald on laialt levinud nähtus kõikides riikides ja ühiskonnarühmades; arvestades, et majandussurutis viib sageli naiste sagedasema, vägivaldsema ja ohtlikuma kuritarvitamiseni, ja arvestades samuti, et mõned uuringud on näidanud, et naistevastane vägivald suureneb, kui mehed kogevad majanduskriisi tõttu kõrvaletõrjumist või kaotust; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et naistevastane vägivald on laialt levinud nähtus kõikides riikides ja ühiskonnarühmades; arvestades, et majandussurutis viib sageli naiste sagedasema, vägivaldsema ja ohtlikuma kuritarvitamiseni, ja arvestades samuti, et mõned uuringud on näidanud, et naistevastane vägivald suureneb, kui mehed kogevad majanduskriisi tõttu kõrvaletõrjumist või kaotust;

| Z. | arvestades, et naised said kõige rohkem kasu ELis 1998.–2008. aastal loodud töökohtadest (1998. aastal oli naiste tööhõive määr ELis 55,6 % ja 2008. aastal 62,8 %) (20); arvestades, et naiste tööhõive suurenes 12,7 %, kuid meeste oma ainult 3,18 %, ja et naiste töötuse määr jäi ka 2012. aastal (21) veidi kõrgemaks (naiste töötuse määr oli 10,7 %, kuid meeste oma 10,6 %); |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et naised said kõige rohkem kasu ELis 1998.–2008. aastal loodud töökohtadest (1998. aastal oli naiste tööhõive määr ELis 55,6 % ja 2008. aastal 62,8 %) (20); arvestades, et naiste tööhõive suurenes 12,7 %, kuid meeste oma ainult 3,18 %, ja et naiste töötuse määr jäi ka 2012. aastal (21) veidi kõrgemaks (naiste töötuse määr oli 10,7 %, kuid meeste oma 10,6 %);

| AA. | arvestades, et 2011. aastal töötas osalise tööajaga 31,6 % naistest ja 8,1 % meestest; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et 2011. aastal töötas osalise tööajaga 31,6 % naistest ja 8,1 % meestest;

| 1. | tuletab meelde, et sooline võrdõiguslikkus on üks Euroopa Liidu põhieesmärkidest ning et see peab olema üheks aluspõhimõtetest, mille abil töötada välja praeguse majandus- ja finantskriisi lahendused, sh investeerimine avalikku sektorisse, hoolekandesektorisse ja keskkonnahoidlikesse jätkusuutlikesse eluasemetesse, transporti jm, ning riigieelarve tulude loomine tõhusama maksupoliitika abil; peab kahetsusväärseks, et kriisile reageerimise poliitilistes meetmetes, sealhulgas majanduse elavdamise kavades, ei ole kriisi mõju soolisele võrdõiguslikkusele teadvustatud, analüüsitud ega ette nähtud selle vähendamist; avaldab kahetsust asjaolu pärast, et Lissaboni strateegia järel ei käsitleta soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist peaaegu üldse, mistõttu palub nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel lisada sooline võrdõiguslikkus makromajanduse ja tööhõive suunistesse konkreetsete eesmärkidega; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et sooline võrdõiguslikkus on üks Euroopa Liidu põhieesmärkidest ning et see peab olema üheks aluspõhimõtetest, mille abil töötada välja praeguse majandus- ja finantskriisi lahendused, sh investeerimine avalikku sektorisse, hoolekandesektorisse ja keskkonnahoidlikesse jätkusuutlikesse eluasemetesse, transporti jm, ning riigieelarve tulude loomine tõhusama maksupoliitika abil; peab kahetsusväärseks, et kriisile reageerimise poliitilistes meetmetes, sealhulgas majanduse elavdamise kavades, ei ole kriisi mõju soolisele võrdõiguslikkusele teadvustatud, analüüsitud ega ette nähtud selle vähendamist; avaldab kahetsust asjaolu pärast, et Lissaboni strateegia järel ei käsitleta soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist peaaegu üldse, mistõttu palub nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel lisada sooline võrdõiguslikkus makromajanduse ja tööhõive suunistesse konkreetsete eesmärkidega;

| 2. | kutsub komisjoni üles integreerima sooline mõõde kõikidesse meetmetesse, eeskätt järgmistesse: kokkuhoiumeetmete mõju ja kriisist taastumine, majanduse juhtimine, säästev areng ja keskkonnahoidlikud töökohad, kutseharidus ja -koolitus, ränne, koostöö ja areng, tervishoid ja ohutus ning meetmed, mida kavandatakse või rakendatakse kriisi mõju takistamiseks või piiramiseks; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles integreerima sooline mõõde kõikidesse meetmetesse, eeskätt järgmistesse: kokkuhoiumeetmete mõju ja kriisist taastumine, majanduse juhtimine, säästev areng ja keskkonnahoidlikud töökohad, kutseharidus ja -koolitus, ränne, koostöö ja areng, tervishoid ja ohutus ning meetmed, mida kavandatakse või rakendatakse kriisi mõju takistamiseks või piiramiseks;

| 3. | kutsub liikmesriike üles vaatama üle ja tõstma esile majanduskriisi kohest ja pikaajalist mõju naistele, eeskätt asjaolusid, kas ja kuidas see halvendab olemasolevat soolist ebavõrdsust, ning kaasnevad tagajärjed, nagu suurem soopõhise vägivalla oht, emade ja laste tervise halvenemine, vaesus vanemas eas naiste seas; |
| --- | --- |

3.

kutsub liikmesriike üles vaatama üle ja tõstma esile majanduskriisi kohest ja pikaajalist mõju naistele, eeskätt asjaolusid, kas ja kuidas see halvendab olemasolevat soolist ebavõrdsust, ning kaasnevad tagajärjed, nagu suurem soopõhise vägivalla oht, emade ja laste tervise halvenemine, vaesus vanemas eas naiste seas;

| 4. | tuletab meelde, et kui naiste tööhõive määr oli ELis enam kui kümne aasta jooksul pidevalt kasvades jõudnud 2008. aastal 62,8 %-ni, langes see veidi majanduskriisi alguses, jäädes 2011. aastal 62,3 % juurde; rõhutab seetõttu, kui vajalik on pakkuda töökohtade säilitamiseks ja majanduse elavdamiseks kavandatavas ELi ja liikmesriikide poliitikas jätkusuutlikke lahendusi, milles võetakse arvesse soolise võrdõiguslikkuse mõõdet; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et kui naiste tööhõive määr oli ELis enam kui kümne aasta jooksul pidevalt kasvades jõudnud 2008. aastal 62,8 %-ni, langes see veidi majanduskriisi alguses, jäädes 2011. aastal 62,3 % juurde; rõhutab seetõttu, kui vajalik on pakkuda töökohtade säilitamiseks ja majanduse elavdamiseks kavandatavas ELi ja liikmesriikide poliitikas jätkusuutlikke lahendusi, milles võetakse arvesse soolise võrdõiguslikkuse mõõdet;

| 5. | kutsub komisjoni üles kaaluma struktuurifondide edasist kohandamist, et tagada täiendav toetus naiste tööhõivega seotud valdkondadele, mida kriis tõenäoliselt mõjutab, samuti lastehoiu, koolituse ja töö saamise toetamine; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles kaaluma struktuurifondide edasist kohandamist, et tagada täiendav toetus naiste tööhõivega seotud valdkondadele, mida kriis tõenäoliselt mõjutab, samuti lastehoiu, koolituse ja töö saamise toetamine;

| 6. | rõhutab vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise tegevusprogrammi juhtalgatuse tähtsust; kutsub liikmesriike üles kasutama täiel määral ära programmi „Kodanike Euroopa” ning tulevast sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi, eelkõige seoses soolise võrdõiguslikkuse eesmärkide tõhusa rakendamisega; rõhutab Daphne III programmi tähtsust, eelkõige seoses naiste kaitsmisega mis tahes vägivalla eest ning vajadusega saavutada tervisekaitse, heaolu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrge tase; |
| --- | --- |

6.

rõhutab vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise tegevusprogrammi juhtalgatuse tähtsust; kutsub liikmesriike üles kasutama täiel määral ära programmi „Kodanike Euroopa” ning tulevast sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi, eelkõige seoses soolise võrdõiguslikkuse eesmärkide tõhusa rakendamisega; rõhutab Daphne III programmi tähtsust, eelkõige seoses naiste kaitsmisega mis tahes vägivalla eest ning vajadusega saavutada tervisekaitse, heaolu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrge tase;

| 7. | rõhutab asjaolu, et kuigi meestel ja naistel on sarnane töötuse määr, on kriis naisi erinevalt mõjutanud: juhib tähelepanu sellele, naiste töötingimuste ebakindlus on rohkem suurenenud, eriti ebatüüpiliste töölepingute levikuga seoses, nende sissetulekud on oluliselt vähenenud näiteks selliste asjaolude tõttu nagu meeste ja naiste töötasude jätkuv ebavõrdsus, töötasude vahe on keskmiselt ligi 17 %, ning sellest tulenev töötushüvitise ebavõrdsus, pealesunnitud osalise tööajaga töö kasv või mitmetel ebakindlatel või tähtajalise lepinguga töökohtadel töötamine stabiilsemate töökohtade asemel; arvestades, et püsiva soolise palgalõhe ja sellest tuleneva töötushüvitise ebavõrdsuse tõttu on kriis halvendanud naiste olukorda tööturul; märgib, et varasemate kriiside kogemused näitavad, et meeste tööhõive taastub üldjuhul kiiremini kui naiste tööhõive; |
| --- | --- |

7.

rõhutab asjaolu, et kuigi meestel ja naistel on sarnane töötuse määr, on kriis naisi erinevalt mõjutanud: juhib tähelepanu sellele, naiste töötingimuste ebakindlus on rohkem suurenenud, eriti ebatüüpiliste töölepingute levikuga seoses, nende sissetulekud on oluliselt vähenenud näiteks selliste asjaolude tõttu nagu meeste ja naiste töötasude jätkuv ebavõrdsus, töötasude vahe on keskmiselt ligi 17 %, ning sellest tulenev töötushüvitise ebavõrdsus, pealesunnitud osalise tööajaga töö kasv või mitmetel ebakindlatel või tähtajalise lepinguga töökohtadel töötamine stabiilsemate töökohtade asemel; arvestades, et püsiva soolise palgalõhe ja sellest tuleneva töötushüvitise ebavõrdsuse tõttu on kriis halvendanud naiste olukorda tööturul; märgib, et varasemate kriiside kogemused näitavad, et meeste tööhõive taastub üldjuhul kiiremini kui naiste tööhõive;

| 8. | palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti direktiivi eelnõu meetmetega soolise palgalõhe kaotamiseks võrdse või võrdväärse töö puhul; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti direktiivi eelnõu meetmetega soolise palgalõhe kaotamiseks võrdse või võrdväärse töö puhul;

| 9. | tuletab meelde, et eri liikmesriikide vahel on väga suured ebavõrdsused, naiste tööhõive määr võib olla 48,6 % kuni 77,2 %, ning et niivõrd vastakate olukordade puhul on vaja konkreetset ja ühtse Euroopa lähenemisviisi raames igale olukorrale kohandatud lahendust; toonitab lisaks, et on vaja usaldusväärseid ühiseid näitajaid ning seega usaldusväärseid võrreldavaid statistilisi andmeid, mis võimaldaksid hinnata erisuguseid vajadusi ja leida sobivaid lahendusi; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et eri liikmesriikide vahel on väga suured ebavõrdsused, naiste tööhõive määr võib olla 48,6 % kuni 77,2 %, ning et niivõrd vastakate olukordade puhul on vaja konkreetset ja ühtse Euroopa lähenemisviisi raames igale olukorrale kohandatud lahendust; toonitab lisaks, et on vaja usaldusväärseid ühiseid näitajaid ning seega usaldusväärseid võrreldavaid statistilisi andmeid, mis võimaldaksid hinnata erisuguseid vajadusi ja leida sobivaid lahendusi;

| 10. | tuletab meelde, et naised olid ebakindlatel või osalise tööajaga töökohtadel enamuses juba enne majanduskriisi algust ning et kriis süvendas seda suundumust, asetades paljud naised silmitsi suureneva sotsiaalse tõrjutuse riskiga; märgib, et see puudutas eriti lõunapoolseid liikmesriike; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et naised olid ebakindlatel või osalise tööajaga töökohtadel enamuses juba enne majanduskriisi algust ning et kriis süvendas seda suundumust, asetades paljud naised silmitsi suureneva sotsiaalse tõrjutuse riskiga; märgib, et see puudutas eriti lõunapoolseid liikmesriike;

| 11. | märgib murelikult, et tööpuudus noorte naiste seas tõusis 18,8 %-lt 2009. aastal 20,8 %-ni 2011. aastal ja et kriis mõjub eriti karmilt kõige halvemas olukorras olevate naiste rühmadele, sh puudega naistele, sisserännanud naistele, rahvusvähemuste hulka kuuluvatele naistele, madala kvalifikatsiooniga naistele, pikka aega tööta olnud naistele, üksikemadele, elatiseta naistele ja ülalpeetavate eest hoolt kandvatele naistele; väljendab heameelt komisjoni esitatud meetmepaketi üle praeguse lubamatult suure noorte tööpuuduse ja sotsiaalse tõrjutuse probleemi lahendamiseks ning noortele töökohtade, hariduse ja koolituse pakkumiseks; |
| --- | --- |

11.

märgib murelikult, et tööpuudus noorte naiste seas tõusis 18,8 %-lt 2009. aastal 20,8 %-ni 2011. aastal ja et kriis mõjub eriti karmilt kõige halvemas olukorras olevate naiste rühmadele, sh puudega naistele, sisserännanud naistele, rahvusvähemuste hulka kuuluvatele naistele, madala kvalifikatsiooniga naistele, pikka aega tööta olnud naistele, üksikemadele, elatiseta naistele ja ülalpeetavate eest hoolt kandvatele naistele; väljendab heameelt komisjoni esitatud meetmepaketi üle praeguse lubamatult suure noorte tööpuuduse ja sotsiaalse tõrjutuse probleemi lahendamiseks ning noortele töökohtade, hariduse ja koolituse pakkumiseks;

| 12. | on seisukohal, et õigus tööle on tegelikkuses võrdsete õiguste, naiste majandusliku iseseisvuse ja tööalase eneseteostuse tagamise põhitingimus, mistõttu nõuab tungivalt ebakindlate töökohtade kaotamist, tunnustades ja väärtustades õigust tööle, kus õigused on tagatud; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et õigus tööle on tegelikkuses võrdsete õiguste, naiste majandusliku iseseisvuse ja tööalase eneseteostuse tagamise põhitingimus, mistõttu nõuab tungivalt ebakindlate töökohtade kaotamist, tunnustades ja väärtustades õigust tööle, kus õigused on tagatud;

| 13. | kutsub ELi ja liikmesriike üles kujundama ümber praegused majanduskriisile suunatud lahendused eesmärgiga tagada, et võetud meetmed on pikaajalised ega kahjusta suuremale soolisele võrdõiguslikkusele eeltingimuseks olevat heaolu edendavat poliitikat ega avaliku sektori struktuure, nagu sotsiaalteenused, hooldusasutused, tervishoid, haridus ja töötajate õigused; |
| --- | --- |

13.

kutsub ELi ja liikmesriike üles kujundama ümber praegused majanduskriisile suunatud lahendused eesmärgiga tagada, et võetud meetmed on pikaajalised ega kahjusta suuremale soolisele võrdõiguslikkusele eeltingimuseks olevat heaolu edendavat poliitikat ega avaliku sektori struktuure, nagu sotsiaalteenused, hooldusasutused, tervishoid, haridus ja töötajate õigused;

| 14. | tuletab meelde, et kriisi tulemusena esitatakse naistele koolist töökohtadele liikumisel aina rangemaid nõudmisi, mis omakorda viib erinevuseni selles, kuidas naised ja mehed oma võimeid hindavad; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et kriisi tulemusena esitatakse naistele koolist töökohtadele liikumisel aina rangemaid nõudmisi, mis omakorda viib erinevuseni selles, kuidas naised ja mehed oma võimeid hindavad;

| 15. | leiab, et struktuurireformid, mis viiakse ellu praeguse kriisi lahendamise käigus, on võimalus parandada ühe sugupoole suhtes teatavat diskrimineerivat käitumist, mida esineb Euroopa tööturul siiani veel liiga palju; |
| --- | --- |

15.

leiab, et struktuurireformid, mis viiakse ellu praeguse kriisi lahendamise käigus, on võimalus parandada ühe sugupoole suhtes teatavat diskrimineerivat käitumist, mida esineb Euroopa tööturul siiani veel liiga palju;

| 16. | rõhutab, et varimajanduses on naiste osakaal suurem kui meeste oma, osaliselt seepärast, et sellistele sektoritele, kus traditsiooniliselt töötavad naised, nagu majapidamised, inimeste hooldamine jms, on iseloomulik suurem reguleerimatus; märgib, et teisest küljest on varimajanduse osakaal majanduskriisi tulemusena suurenenud, kuigi selle täpset ulatust on väga raske määratleda, kuna puuduvad usaldusväärsed andmed selle mõju ja mastaabi kohta; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et varimajanduses on naiste osakaal suurem kui meeste oma, osaliselt seepärast, et sellistele sektoritele, kus traditsiooniliselt töötavad naised, nagu majapidamised, inimeste hooldamine jms, on iseloomulik suurem reguleerimatus; märgib, et teisest küljest on varimajanduse osakaal majanduskriisi tulemusena suurenenud, kuigi selle täpset ulatust on väga raske määratleda, kuna puuduvad usaldusväärsed andmed selle mõju ja mastaabi kohta;

| 17. | toonitab, et naistel on kriisile vastupanus olnud tähtis osa; on veendunud, et naistel on, eriti ettevõttes juhtivkohtadel töötades, märkimisväärne potentsiaal ettevõtete konkurentsivõime ja tulemuste parandamisel; on seisukohal, et sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamiseks tuleb eelkõige naisi seega kiiremas korras kaasata majanduse elavdamise kavade väljatöötamisse; |
| --- | --- |

17.

toonitab, et naistel on kriisile vastupanus olnud tähtis osa; on veendunud, et naistel on, eriti ettevõttes juhtivkohtadel töötades, märkimisväärne potentsiaal ettevõtete konkurentsivõime ja tulemuste parandamisel; on seisukohal, et sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamiseks tuleb eelkõige naisi seega kiiremas korras kaasata majanduse elavdamise kavade väljatöötamisse;

| 18. | rõhutab asjaolu, et praegune majandus- ja finantskriis ning sellest tulenevad eelarvepiirangud ei tohi ohustada soolist võrdõiguslikkust edendavas poliitikas saavutatud tulemusi ega olla ettekäändeks sellekohaste jõupingutuste vähendamiseks; on seisukohal, et see peaks pigem innustama liikmesriike lisama soolise võrdõiguslikkuse poliitika tööhõivepoliitikasse, mis on üks osa kriisist väljumise lahendusest, ja rakendama ja kasutama täiel määral kõigi eurooplaste oskusi ja võimeid; kutsub liikmesriike üles tagama, et soolise aspekti arvestamine lisatakse kõikidesse kavandatavatesse eelarvepoliitika meetmetesse; |
| --- | --- |

18.

rõhutab asjaolu, et praegune majandus- ja finantskriis ning sellest tulenevad eelarvepiirangud ei tohi ohustada soolist võrdõiguslikkust edendavas poliitikas saavutatud tulemusi ega olla ettekäändeks sellekohaste jõupingutuste vähendamiseks; on seisukohal, et see peaks pigem innustama liikmesriike lisama soolise võrdõiguslikkuse poliitika tööhõivepoliitikasse, mis on üks osa kriisist väljumise lahendusest, ja rakendama ja kasutama täiel määral kõigi eurooplaste oskusi ja võimeid; kutsub liikmesriike üles tagama, et soolise aspekti arvestamine lisatakse kõikidesse kavandatavatesse eelarvepoliitika meetmetesse;

| 19. | rõhutab, et naiste õigusi ei tohiks näha, mõista ega edendada meeste õigustega võistlevana, sest peredele suunatud hooldus- ja avalike teenuste parandamine on eeltingimus nii meeste kui ka naiste tööturul osalemiseks; rõhutab, et vaja on edendada pere eest hoolitsemise ja majapidamiskohustuste jagamist; kutsub liikmesriike üles kehtestama meetmeid või täiendama olemasolevaid meetmeid, mille eesmärk on kaotada sooline diskrimineerimine ja rollide ebavõrdne jaotus, näiteks meeste julgustamine nende õiguses hoolitseda laste, haigete või puuetega sugulaste eest; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et naiste õigusi ei tohiks näha, mõista ega edendada meeste õigustega võistlevana, sest peredele suunatud hooldus- ja avalike teenuste parandamine on eeltingimus nii meeste kui ka naiste tööturul osalemiseks; rõhutab, et vaja on edendada pere eest hoolitsemise ja majapidamiskohustuste jagamist; kutsub liikmesriike üles kehtestama meetmeid või täiendama olemasolevaid meetmeid, mille eesmärk on kaotada sooline diskrimineerimine ja rollide ebavõrdne jaotus, näiteks meeste julgustamine nende õiguses hoolitseda laste, haigete või puuetega sugulaste eest;

| 20. | rõhutab probleemi, et ELis väheneb sündimus, mida kriis veelgi süvendab, arvestades, et tööpuudus, ebakindlus tuleviku ja majanduse suhtes sunnivad paare ja eriti nooremaid naisi otsust lapsi saada edasi lükkama, mis suurendab veelgi rahvastiku vananemist liidus; |
| --- | --- |

20.

rõhutab probleemi, et ELis väheneb sündimus, mida kriis veelgi süvendab, arvestades, et tööpuudus, ebakindlus tuleviku ja majanduse suhtes sunnivad paare ja eriti nooremaid naisi otsust lapsi saada edasi lükkama, mis suurendab veelgi rahvastiku vananemist liidus;

| 21. | rõhutab makromajandus-, sotsiaal- ja tööturupoliitika reformimise tähtsust, et tagada naistele majanduslik ja sotsiaalne õiglus, töötada välja strateegiad jõukuse õiglase jaotumise edendamiseks, tagada miinimumsissetulek, korralik palk ja pensionid, vähendada soolist palgalõhet, luua naistele rohkem kvaliteetseid õigustega tagatud töökohti, võimaldada naistel kasutada kvaliteetseid avalikke teenuseid, ning parandada sotsiaalteenuseid ja lähikonnas osutatavaid teenuseid, mille hulka kuuluvad sõimed, lasteaiad ja muud koolieelsed haridusasutused, päevakeskused, kogukonna vabaajakeskused ja perekondade tugiteenuste keskused ning integratsioonikeskused; |
| --- | --- |

21.

rõhutab makromajandus-, sotsiaal- ja tööturupoliitika reformimise tähtsust, et tagada naistele majanduslik ja sotsiaalne õiglus, töötada välja strateegiad jõukuse õiglase jaotumise edendamiseks, tagada miinimumsissetulek, korralik palk ja pensionid, vähendada soolist palgalõhet, luua naistele rohkem kvaliteetseid õigustega tagatud töökohti, võimaldada naistel kasutada kvaliteetseid avalikke teenuseid, ning parandada sotsiaalteenuseid ja lähikonnas osutatavaid teenuseid, mille hulka kuuluvad sõimed, lasteaiad ja muud koolieelsed haridusasutused, päevakeskused, kogukonna vabaajakeskused ja perekondade tugiteenuste keskused ning integratsioonikeskused;

| 22. | tuletab meelde, et riigieelarve kärped ei ole sooneutraalseid, vaid need tulenevad pigem liidu makromajandusliku poliitika meetmetest, eelkõige majanduse juhtimise paketis ja finantskorrektsioonide programmides esitatud meetmetest, mis suurendavad praegu ja edaspidi meeste ja naiste ebavõrdsust ja naiste töötust ja vaesuse levimist naiste hulgas; on seisukohal, et poliitikat tuleb muuta, sest naised on avaliku sektori tööhõives enamuses ning sotsiaalpoliitika valdkonnas peamised abisaajad; nõuab seetõttu, et vastavaid eelarverubriike suurendataks; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et riigieelarve kärped ei ole sooneutraalseid, vaid need tulenevad pigem liidu makromajandusliku poliitika meetmetest, eelkõige majanduse juhtimise paketis ja finantskorrektsioonide programmides esitatud meetmetest, mis suurendavad praegu ja edaspidi meeste ja naiste ebavõrdsust ja naiste töötust ja vaesuse levimist naiste hulgas; on seisukohal, et poliitikat tuleb muuta, sest naised on avaliku sektori tööhõives enamuses ning sotsiaalpoliitika valdkonnas peamised abisaajad; nõuab seetõttu, et vastavaid eelarverubriike suurendataks;

| 23. | nõuab, et liikmesriigid ja liidu institutsioonid kasutaksid kokkuhoiumeetmete kavandamisel soolise mõju hindamist, et meetmete mõju oleks sooliselt võimalikult neutraalne; |
| --- | --- |

23.

nõuab, et liikmesriigid ja liidu institutsioonid kasutaksid kokkuhoiumeetmete kavandamisel soolise mõju hindamist, et meetmete mõju oleks sooliselt võimalikult neutraalne;

| 24. | kutsub liikmesriike üles kehtestama soolisest võrdõiguslikkusest lähtuv eelarvestamine, et analüüsida valitsuse programme ja poliitikameetmeid, nende mõju vahendite eraldamisele ja panust naiste ja meeste võrdsusesse; |
| --- | --- |

24.

kutsub liikmesriike üles kehtestama soolisest võrdõiguslikkusest lähtuv eelarvestamine, et analüüsida valitsuse programme ja poliitikameetmeid, nende mõju vahendite eraldamisele ja panust naiste ja meeste võrdsusesse;

| 25. | rõhutab, et naised seisavad suurema tõenäosusega kui mehed silmitsi aeglase edasiliikumisega karjääriredelil, sest naised võtavad juba algselt vastu madalama positsiooniga või ka osalise tööajaga töökohti, ja seetõttu ohustab ebapiisava sissetuleku ja vaesuse süvenemise oht selles olukorras olevaid naisi rohkem; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et naised seisavad suurema tõenäosusega kui mehed silmitsi aeglase edasiliikumisega karjääriredelil, sest naised võtavad juba algselt vastu madalama positsiooniga või ka osalise tööajaga töökohti, ja seetõttu ohustab ebapiisava sissetuleku ja vaesuse süvenemise oht selles olukorras olevaid naisi rohkem;

| 26. | palub liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel tagada piisavad, taskukohased, kergesti kättesaadavad, kvaliteetsed ning naiste ja meeste jaoks täistööajaga töökohtadega kokkusobivad lastehoiu- ja hooldusteenused ning teiste ülalpeetavate hooldamise teenused; |
| --- | --- |

26.

palub liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel tagada piisavad, taskukohased, kergesti kättesaadavad, kvaliteetsed ning naiste ja meeste jaoks täistööajaga töökohtadega kokkusobivad lastehoiu- ja hooldusteenused ning teiste ülalpeetavate hooldamise teenused;

| 27. | rõhutab, kui oluline on nüüd rakendada tööle naasmise ja ettevõtluskeskkonda sisenemise poliitikat avaliku sektori töötajate suhtes, kellest suurema osa moodustavad naised ja kelle töökohta ohustavad riigieelarve kärped; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, kui oluline on nüüd rakendada tööle naasmise ja ettevõtluskeskkonda sisenemise poliitikat avaliku sektori töötajate suhtes, kellest suurema osa moodustavad naised ja kelle töökohta ohustavad riigieelarve kärped;

| 28. | palub komisjonil ja liikmesriikidel kaasata soolise võrdõiguslikkuse üldine põhimõte kõikidesse tööhõivepoliitika valdkondadesse, võtta vajalikke meetmeid naiste tööellu, seejuures mitte üksnes madalatasemelistele töökohtadele, vaid ka juhtivatele positsioonidele tagasipöördumise soodustamiseks ning lisada see põhimõte liidu tööhõive suunistesse; rõhutab vajadust asjakohase võrdõiguslikkust arvestava eelarvestamise järele, eeskätt järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) raames, et täita nii soolise võrdõiguslikkuse paktis kui ka strateegias „Euroopa 2020” püstitatud eesmärgid; |
| --- | --- |

28.

palub komisjonil ja liikmesriikidel kaasata soolise võrdõiguslikkuse üldine põhimõte kõikidesse tööhõivepoliitika valdkondadesse, võtta vajalikke meetmeid naiste tööellu, seejuures mitte üksnes madalatasemelistele töökohtadele, vaid ka juhtivatele positsioonidele tagasipöördumise soodustamiseks ning lisada see põhimõte liidu tööhõive suunistesse; rõhutab vajadust asjakohase võrdõiguslikkust arvestava eelarvestamise järele, eeskätt järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) raames, et täita nii soolise võrdõiguslikkuse paktis kui ka strateegias „Euroopa 2020” püstitatud eesmärgid;

| 29. | peab kahetsusväärseks, et 2013. aasta majanduskasvu analüüsi ei lisatud naiste suuremat tööturul osalemist, vaatamata tõsiasjale, et tegemist on ühe strateegia „Euroopa 2020” peamise eesmärgiga; kutsub nõukogu üles käsitlema naiste tööturul osalemise edendamist prioriteedina, kui Euroopa poolaasta raames võetakse vastu käesoleva aasta majanduspoliitika suunised; |
| --- | --- |

29.

peab kahetsusväärseks, et 2013. aasta majanduskasvu analüüsi ei lisatud naiste suuremat tööturul osalemist, vaatamata tõsiasjale, et tegemist on ühe strateegia „Euroopa 2020” peamise eesmärgiga; kutsub nõukogu üles käsitlema naiste tööturul osalemise edendamist prioriteedina, kui Euroopa poolaasta raames võetakse vastu käesoleva aasta majanduspoliitika suunised;

| 30. | kutsub liikmesriike üles lisama kõikidesse riiklikesse reformikavadesse soolise võrdõiguslikkuse küsimuse ning seda teemat süsteemselt käsitlema; |
| --- | --- |

30.

kutsub liikmesriike üles lisama kõikidesse riiklikesse reformikavadesse soolise võrdõiguslikkuse küsimuse ning seda teemat süsteemselt käsitlema;

| 31. | kutsub liikmesriike üles edendama aktiivset tööturupoliitikat, tugevat sotsiaaldialoogi, tööstandardeid ja sotsiaalkaitset, et kaitsta naiste, sh sisserännanud naiste õigusi ning võidelda sunniviisilise töö ja deklareerimata töö vastu; |
| --- | --- |

31.

kutsub liikmesriike üles edendama aktiivset tööturupoliitikat, tugevat sotsiaaldialoogi, tööstandardeid ja sotsiaalkaitset, et kaitsta naiste, sh sisserännanud naiste õigusi ning võidelda sunniviisilise töö ja deklareerimata töö vastu;

| 32. | kutsub liikmesriike üles rakendama meetmeid, mis stimuleeriksid emade osalemist tööelus, näiteks kaugtöö või kutseõppe või kutsealase ümberõppe poliitika abil, et hõlbustada tööturule naasmist pärast lapsehoolduspuhkust; |
| --- | --- |

32.

kutsub liikmesriike üles rakendama meetmeid, mis stimuleeriksid emade osalemist tööelus, näiteks kaugtöö või kutseõppe või kutsealase ümberõppe poliitika abil, et hõlbustada tööturule naasmist pärast lapsehoolduspuhkust;

| 33. | tunneb heameelt ettepaneku üle võtta vastu direktiiv, mis käsitleb paremat soolist tasakaalu börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate direktorite hulgas ning võimaldab naistel saada kõrgemat kvalifikatsiooni nõudvaid ja paremini tasustatud töökohti, ja palub liikmesriikidel selle rakendamist toetada ja selleks ettevalmistusi teha; nõuab, et ka teised tööandjad, näiteks kohaliku, piirkondliku, riikliku ja Euroopa tasandi avalikud asutused, riigiasutused ja organisatsioonid, kes peaksid olema otsuste tegemisel soolise võrdõiguslikkuse osas eeskujuks, võtaks vastu samalaadsed siduvad seadusandlikud meetmed; |
| --- | --- |

33.

tunneb heameelt ettepaneku üle võtta vastu direktiiv, mis käsitleb paremat soolist tasakaalu börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate direktorite hulgas ning võimaldab naistel saada kõrgemat kvalifikatsiooni nõudvaid ja paremini tasustatud töökohti, ja palub liikmesriikidel selle rakendamist toetada ja selleks ettevalmistusi teha; nõuab, et ka teised tööandjad, näiteks kohaliku, piirkondliku, riikliku ja Euroopa tasandi avalikud asutused, riigiasutused ja organisatsioonid, kes peaksid olema otsuste tegemisel soolise võrdõiguslikkuse osas eeskujuks, võtaks vastu samalaadsed siduvad seadusandlikud meetmed;

| 34. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja strateegia, mis edendaks soolist tasakaalu väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes, mille suhtes nimetatud direktiiv ei kohaldata; peab kahetsusväärseks, et naised on finantseerimisasutuste juhtorganites alaesindatud ning et naised on finantsotsuste tegemisest tegelikult kõrvale jäetud; kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles suurendama naiste osalemist otsuste tegemise kõigil tasanditel, eriti kui on tegemist eelarve koostamise ja Euroopa finantssüsteemi, sealhulgas Euroopa Keskpanga juhtimise korraldusega; rõhutab seoses sellega vajadust edendada tütarlaste ja naiste finantsalaseid teadmisi; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja strateegia, mis edendaks soolist tasakaalu väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes, mille suhtes nimetatud direktiiv ei kohaldata; peab kahetsusväärseks, et naised on finantseerimisasutuste juhtorganites alaesindatud ning et naised on finantsotsuste tegemisest tegelikult kõrvale jäetud; kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles suurendama naiste osalemist otsuste tegemise kõigil tasanditel, eriti kui on tegemist eelarve koostamise ja Euroopa finantssüsteemi, sealhulgas Euroopa Keskpanga juhtimise korraldusega; rõhutab seoses sellega vajadust edendada tütarlaste ja naiste finantsalaseid teadmisi;

| 35. | palub, et liikmesriigid näeksid ette poliitika töötajate koolitamiseks neis sektorites, mida kriisi negatiivsed tagajärjed või üleilmastumine on kõige rohkem mõjutanud, et valmistada töötajad ette töökohtade muutmiseks ja uuteks töökohtadeks, võttes arvesse naiste erilist rolli ja asjaolu, et naised on sunnitud sagedamini kui mehed oma karjääri katkestama, et hoolitseda laste või eakate pereliikmete eest, mis mõjutab nende karjääri; palub, et ettevõtetes rakendataks süstemaatiliselt koolituskavasid, et valmistada ette töötajate ümberõpet, pakkuda individuaalseid ümbersuunamisi ning võimaldada tööotsijatele ja madala kvalifikatsiooniga töötajatele kohaseid koolitusi; palub lisaks luua täieliku tööjõupuuduse registri kõigi tegevusalade kaupa, et naistel oleks võimalik tööotsimisel teha sihipäraseid ettevalmistusi; |
| --- | --- |

35.

palub, et liikmesriigid näeksid ette poliitika töötajate koolitamiseks neis sektorites, mida kriisi negatiivsed tagajärjed või üleilmastumine on kõige rohkem mõjutanud, et valmistada töötajad ette töökohtade muutmiseks ja uuteks töökohtadeks, võttes arvesse naiste erilist rolli ja asjaolu, et naised on sunnitud sagedamini kui mehed oma karjääri katkestama, et hoolitseda laste või eakate pereliikmete eest, mis mõjutab nende karjääri; palub, et ettevõtetes rakendataks süstemaatiliselt koolituskavasid, et valmistada ette töötajate ümberõpet, pakkuda individuaalseid ümbersuunamisi ning võimaldada tööotsijatele ja madala kvalifikatsiooniga töötajatele kohaseid koolitusi; palub lisaks luua täieliku tööjõupuuduse registri kõigi tegevusalade kaupa, et naistel oleks võimalik tööotsimisel teha sihipäraseid ettevalmistusi;

| 36. | palub liikmesriikidel läbi vaadata sotsiaalkaitsesüsteemid eesmärgiga isikustada pensioniõigused ja sotsiaalkindlustusskeemidest tulenevad õigused, et kaotada nn pere leivateenija eelis ja tagada võrdsed pensioniõigused; |
| --- | --- |

36.

palub liikmesriikidel läbi vaadata sotsiaalkaitsesüsteemid eesmärgiga isikustada pensioniõigused ja sotsiaalkindlustusskeemidest tulenevad õigused, et kaotada nn pere leivateenija eelis ja tagada võrdsed pensioniõigused;

| 37. | rõhutab, et hooldekandesektori kulutuste kärpimisega lükatakse töö tegelikult naiste õlgadele ja õõnestatakse soolist võrdõiguslikkust; kutsub kõiki liikmesriike üles töötama välja hooldusteenuste osutamise kavad, mis loovad sotsiaalset õiglust ja soolist võrdõiguslikkust; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et hooldekandesektori kulutuste kärpimisega lükatakse töö tegelikult naiste õlgadele ja õõnestatakse soolist võrdõiguslikkust; kutsub kõiki liikmesriike üles töötama välja hooldusteenuste osutamise kavad, mis loovad sotsiaalset õiglust ja soolist võrdõiguslikkust;

| 38. | palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada igas vanuses naiste tööalase koolituse poliitikat ja programme ning rõhutab tungivat vajadust elukestva õppe programmide järele ja vajadust omandada tehnoloogia, sh infotehnoloogiasektoris uusi teadmisi, et parandada naiste juurdepääsu eri tegevusvaldkondadele (sh majandus- ja finantssektor, kus naistöötajaid on vähe) ja suurendada naiste osalust neis, ning näha ette vastavad tugimeetmed, et naiste töökoormus jätaks ruumi ka koolitusele ja pereelule; tuletab meelde, kui olulist rolli täidab koolituspoliitika kaudu tööellu kaasamisel Euroopa Sotsiaalfond, ning kutsub liikmesriike ja kohalikke omavalitsusi üles selle kasutamist edendama, eriti nende naiste olukorra parandamiseks, keda majanduskriis on rohkem mõjutanud; |
| --- | --- |

38.

palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada igas vanuses naiste tööalase koolituse poliitikat ja programme ning rõhutab tungivat vajadust elukestva õppe programmide järele ja vajadust omandada tehnoloogia, sh infotehnoloogiasektoris uusi teadmisi, et parandada naiste juurdepääsu eri tegevusvaldkondadele (sh majandus- ja finantssektor, kus naistöötajaid on vähe) ja suurendada naiste osalust neis, ning näha ette vastavad tugimeetmed, et naiste töökoormus jätaks ruumi ka koolitusele ja pereelule; tuletab meelde, kui olulist rolli täidab koolituspoliitika kaudu tööellu kaasamisel Euroopa Sotsiaalfond, ning kutsub liikmesriike ja kohalikke omavalitsusi üles selle kasutamist edendama, eriti nende naiste olukorra parandamiseks, keda majanduskriis on rohkem mõjutanud;

| 39. | rõhutab naistesse ja soolisse võrdõiguslikkusesse investeerimise tähtsust; |
| --- | --- |

39.

rõhutab naistesse ja soolisse võrdõiguslikkusesse investeerimise tähtsust;

| 40. | palub liikmesriikidel edendada naiste kaasamist või taasintegreerimist tööturule ning soodustada nende tööhõivet strateegilistes arengusektorites, võttes tööaegade paindlikumaks muutmiseks, võrdse töötasu tagamiseks, maksu- ja pensionisüsteemide läbivaatamiseks ning elukestvaks õppeks erimeetmeid, millega tagada, et oskused ja kvalifikatsioonid vastavad strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidele; rõhutab kvaliteetse koolituse tähtsust selleks, et innustada naiste tööleasumist sektorites, kus nad on alaesindatud, näiteks teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus, eriti ajal, kus Euroopas on vaja rohkem teadlasi, et edendada innovatsiooni ja tugevdada Euroopa majandust; kutsub komisjoni üles kaaluma struktuurifondide edasist kohandamist, et tagada täiendav toetus naiste tööhõivega seotud valdkondadele, mida kriis tõenäoliselt mõjutab, samuti lastehoiu, koolituse ja töö saamise toetamine; |
| --- | --- |

40.

palub liikmesriikidel edendada naiste kaasamist või taasintegreerimist tööturule ning soodustada nende tööhõivet strateegilistes arengusektorites, võttes tööaegade paindlikumaks muutmiseks, võrdse töötasu tagamiseks, maksu- ja pensionisüsteemide läbivaatamiseks ning elukestvaks õppeks erimeetmeid, millega tagada, et oskused ja kvalifikatsioonid vastavad strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidele; rõhutab kvaliteetse koolituse tähtsust selleks, et innustada naiste tööleasumist sektorites, kus nad on alaesindatud, näiteks teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus, eriti ajal, kus Euroopas on vaja rohkem teadlasi, et edendada innovatsiooni ja tugevdada Euroopa majandust; kutsub komisjoni üles kaaluma struktuurifondide edasist kohandamist, et tagada täiendav toetus naiste tööhõivega seotud valdkondadele, mida kriis tõenäoliselt mõjutab, samuti lastehoiu, koolituse ja töö saamise toetamine;

| 41. | tuletab meelde, et mitmetes liikmesriikides on kriisi algusest saadik vähenenud noorte naiste (vanuses 15–24 aastat) võimalused leida esimene täisajaga töökoht ning et sellest olukorrast väljapääsuks pikendavad paljud oma õpinguid; märgib, et hoolimata sellisest suundumusest ja asjaolust, et parem koolitus on üldiselt naisi paremini kaitsnud, ei ole naiste diplomil nii palju kaalu kui meeste omal; kutsub liikmesriike üles keskenduma strateegiatele, milles on ühendatud haridus- ja koolituspoliitika ja noortele naistele suunatud tööhõivepoliitika; |
| --- | --- |

41.

tuletab meelde, et mitmetes liikmesriikides on kriisi algusest saadik vähenenud noorte naiste (vanuses 15–24 aastat) võimalused leida esimene täisajaga töökoht ning et sellest olukorrast väljapääsuks pikendavad paljud oma õpinguid; märgib, et hoolimata sellisest suundumusest ja asjaolust, et parem koolitus on üldiselt naisi paremini kaitsnud, ei ole naiste diplomil nii palju kaalu kui meeste omal; kutsub liikmesriike üles keskenduma strateegiatele, milles on ühendatud haridus- ja koolituspoliitika ja noortele naistele suunatud tööhõivepoliitika;

| 42. | kutsub liikmesriike üles lisama keskkooli õppekavadesse rahanduse ja ettevõtluse baasõppe; |
| --- | --- |

42.

kutsub liikmesriike üles lisama keskkooli õppekavadesse rahanduse ja ettevõtluse baasõppe;

| 43. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hindama uute pensionisüsteemide mõju naiste erinevatele rühmadele, pöörates erilist tähelepanu osalise tööajaga ja ebatüüpilistele töölepingutele ning sotsiaaltoetussüsteemide kohandamisele, lähtudes eelkõige noorte põlvkonnast; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hindama uute pensionisüsteemide mõju naiste erinevatele rühmadele, pöörates erilist tähelepanu osalise tööajaga ja ebatüüpilistele töölepingutele ning sotsiaaltoetussüsteemide kohandamisele, lähtudes eelkõige noorte põlvkonnast;

| 44. | kutsub liikmesriike üles edendama naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamist, keskendudes naisettevõtlusele: julgustama ja toetama naisi, eelkõige noori ja sisserännanud naisi, kes asutavad ettevõtteid, lihtsustama naiste juurdepääsu kapitalile, sh mikrokrediidile, tehnilisele abile ja tugimeetmetele, propageerima uusi rahastamis- ja toetusvahendeid ning innustama nii naiste ettevõtlus- ja toetajate võrgustike arendamist kui ka parimate tavade vahetamist liikmesriikide ja ettevõtjate vahel; rõhutab, et investeerimine naistesse ja soolise võrdõiguslikkuse arendamisse on majanduse stabiilsuse tagamiseks ja majandusšokkide ärahoidmiseks ülioluline; |
| --- | --- |

44.

kutsub liikmesriike üles edendama naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamist, keskendudes naisettevõtlusele: julgustama ja toetama naisi, eelkõige noori ja sisserännanud naisi, kes asutavad ettevõtteid, lihtsustama naiste juurdepääsu kapitalile, sh mikrokrediidile, tehnilisele abile ja tugimeetmetele, propageerima uusi rahastamis- ja toetusvahendeid ning innustama nii naiste ettevõtlus- ja toetajate võrgustike arendamist kui ka parimate tavade vahetamist liikmesriikide ja ettevõtjate vahel; rõhutab, et investeerimine naistesse ja soolise võrdõiguslikkuse arendamisse on majanduse stabiilsuse tagamiseks ja majandusšokkide ärahoidmiseks ülioluline;

| 45. | kutsub liikmesriike üles suurendama naiste osalemist kõikidel otsustamistasanditel; |
| --- | --- |

45.

kutsub liikmesriike üles suurendama naiste osalemist kõikidel otsustamistasanditel;

| 46. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama aktiivsemalt naiste ettevõtlust, sh naisettevõtjate rahalist toetamist; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama aktiivsemalt naiste ettevõtlust, sh naisettevõtjate rahalist toetamist;

| 47. | kutsub liikmesriike üles soodustama naisettevõtlust rohelises majanduses, kus luuakse uusi töökohti; märgib, et taastuvenergia võib luua tööalaseid väljavaateid naisettevõtjatele ELi kaugetes piirkondades ja äärealadel, kus naiste töötus on eriti suur ja kus on suur alternatiivsete energiaallikate, nagu tuule- ja päikeseenergia kasutamise potentsiaal; |
| --- | --- |

47.

kutsub liikmesriike üles soodustama naisettevõtlust rohelises majanduses, kus luuakse uusi töökohti; märgib, et taastuvenergia võib luua tööalaseid väljavaateid naisettevõtjatele ELi kaugetes piirkondades ja äärealadel, kus naiste töötus on eriti suur ja kus on suur alternatiivsete energiaallikate, nagu tuule- ja päikeseenergia kasutamise potentsiaal;

| 48. | rõhutab, kui oluline on aktiivne tööturupoliitika, tööinspektsioonid ja sotsiaaldialoog ning oskuste täiendamine, et edendada majanduse keskkonnahoidlikuks muutmist; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, kui oluline on aktiivne tööturupoliitika, tööinspektsioonid ja sotsiaaldialoog ning oskuste täiendamine, et edendada majanduse keskkonnahoidlikuks muutmist;

| 49. | kutsub liikmesriike üles toetama töökohtade loomist sotsiaalse ettevõtluse valdkonnas, kus domineerib naiste tasustamata töö, eriti otsida ja rakendada uusi lahendusi, mis võimaldavad seadusliku mitteametliku töö majanduslikku hindamist; |
| --- | --- |

49.

kutsub liikmesriike üles toetama töökohtade loomist sotsiaalse ettevõtluse valdkonnas, kus domineerib naiste tasustamata töö, eriti otsida ja rakendada uusi lahendusi, mis võimaldavad seadusliku mitteametliku töö majanduslikku hindamist;

| 50. | kutsub liikmesriike üles toetama hoolekande- ja tervishoiusektorit eesmärgiga luua tingimused, mille abil saavutada strateegias „Euroopa 2020” püstitatud naiste tööhõivega seotud eesmärgid; |
| --- | --- |

50.

kutsub liikmesriike üles toetama hoolekande- ja tervishoiusektorit eesmärgiga luua tingimused, mille abil saavutada strateegias „Euroopa 2020” püstitatud naiste tööhõivega seotud eesmärgid;

| 51. | kutsub liikmesriike üles jälgima avaliku sektori hooldusteenuste ja tervishoiuteenuste valdkonna kärbete mõju, mis tõi kaasa hooldusteenuste uuesti erastamise, ja võtma mõjuga seoses meetmeid, et mitte suurendada naiste hooldusega seotud koormust nende traditsioonilise rolli taastamisega perekonnas; rõhutab, et rasedus- ja sünnituspuhkuse, isa- ja vanemapuhkuse, lastetoetuste ning muude hooldus- ja perekonnaga seotud toetuste arvelt säästmine on vähendanud märkimisväärselt kõikide hooldamiskohustusi täitvate naiste sissetulekut; |
| --- | --- |

51.

kutsub liikmesriike üles jälgima avaliku sektori hooldusteenuste ja tervishoiuteenuste valdkonna kärbete mõju, mis tõi kaasa hooldusteenuste uuesti erastamise, ja võtma mõjuga seoses meetmeid, et mitte suurendada naiste hooldusega seotud koormust nende traditsioonilise rolli taastamisega perekonnas; rõhutab, et rasedus- ja sünnituspuhkuse, isa- ja vanemapuhkuse, lastetoetuste ning muude hooldus- ja perekonnaga seotud toetuste arvelt säästmine on vähendanud märkimisväärselt kõikide hooldamiskohustusi täitvate naiste sissetulekut;

| 52. | tuletab meelde, et tööturul suhtutakse naistesse ja meestesse endiselt stereotüüpide alusel ning et naised püüavad ühitada töö- ja pereelu ning seetõttu on naiste jaoks oht töökohta kaotada suurem kui meeste jaoks; |
| --- | --- |

52.

tuletab meelde, et tööturul suhtutakse naistesse ja meestesse endiselt stereotüüpide alusel ning et naised püüavad ühitada töö- ja pereelu ning seetõttu on naiste jaoks oht töökohta kaotada suurem kui meeste jaoks;

| 53. | rõhutab, et luua tuleks ühistranspordipoliitika, eelkõige põhjalikuma ja parema riikliku ühistransporditeenuse kaudu, milles arvestatakse naiste ja meeste võrdväärsusega, et naistel oleks võimalik tööturul ja tööotsingutel aktiivsemalt osaleda, ning mis annaks naistele tõelise liikuvuse; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et luua tuleks ühistranspordipoliitika, eelkõige põhjalikuma ja parema riikliku ühistransporditeenuse kaudu, milles arvestatakse naiste ja meeste võrdväärsusega, et naistel oleks võimalik tööturul ja tööotsingutel aktiivsemalt osaleda, ning mis annaks naistele tõelise liikuvuse;

| 54. | tunneb muret naiste olukorra pärast maapiirkondades, kus juurdepääs erinevatele teenustele on halvenenud; kutsub liikmesriike üles tagama, et maapiirkondades oleks toimiv ühistransport, arstiabi ja muud olulised teenused, et vähendada rännet suurtesse linnadesse ja vältida äärealade marginaliseerumist; |
| --- | --- |

54.

tunneb muret naiste olukorra pärast maapiirkondades, kus juurdepääs erinevatele teenustele on halvenenud; kutsub liikmesriike üles tagama, et maapiirkondades oleks toimiv ühistransport, arstiabi ja muud olulised teenused, et vähendada rännet suurtesse linnadesse ja vältida äärealade marginaliseerumist;

| 55. | rõhutab, kui tähtis on tagada tegelikkuses töö-, era- ja pereelu ühitamine, mille oodatud tulemusena suureneb kõikidesse ühiskonnarühmadesse kuuluvate naiste osalemine ühiskonnaelus ja poliitikas; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, kui tähtis on tagada tegelikkuses töö-, era- ja pereelu ühitamine, mille oodatud tulemusena suureneb kõikidesse ühiskonnarühmadesse kuuluvate naiste osalemine ühiskonnaelus ja poliitikas;

| 56. | rõhutab, et ELi programm „Erasmus noortele ettevõtjatele” peab toetama eeskätt naiste osalust, et nad saavutaksid enesekindluse ning omandaksid nii teadmised ettevõtluse kohta ühtsel turul kui ka oskused, mis on vajalikud ettevõtte juhtimiseks ja arendamiseks; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et ELi programm „Erasmus noortele ettevõtjatele” peab toetama eeskätt naiste osalust, et nad saavutaksid enesekindluse ning omandaksid nii teadmised ettevõtluse kohta ühtsel turul kui ka oskused, mis on vajalikud ettevõtte juhtimiseks ja arendamiseks;

| 57. | rõhutab, et lastehooldusega seotud avalike teenuste valdkonna kärbetel on naiste sõltumatusele ning töö- ja eraelu ühitamisele vahetu mõju; kutsub komisjoni ja nõukogu üles võtma vastu tegevuskava, mis võimaldaks saavutada Barcelonas kindlaksmääratud eesmärgid lastehoiu võimaluste parandamiseks ettevõtete ja ettevõtetevaheliste lastesõimede arendamise kaudu; rõhutab, kui tähtis on pidada kollektiivseid läbirääkimisi tööturu osapooltega, et parandada töö- ja pereelu ühitamist sektori, riigi ja piirkonna tasandil, ning kergendada juurdepääsu- ja hooldustingimusi naiste tööhõivekategooriatele vastavatele lastehoiusüsteemidele ning leida vähemalt kolmekuuse etteteatamise järel lapsehoiuvõimalus, et ühitada paremini pere- ja tööelu; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et lastehooldusega seotud avalike teenuste valdkonna kärbetel on naiste sõltumatusele ning töö- ja eraelu ühitamisele vahetu mõju; kutsub komisjoni ja nõukogu üles võtma vastu tegevuskava, mis võimaldaks saavutada Barcelonas kindlaksmääratud eesmärgid lastehoiu võimaluste parandamiseks ettevõtete ja ettevõtetevaheliste lastesõimede arendamise kaudu; rõhutab, kui tähtis on pidada kollektiivseid läbirääkimisi tööturu osapooltega, et parandada töö- ja pereelu ühitamist sektori, riigi ja piirkonna tasandil, ning kergendada juurdepääsu- ja hooldustingimusi naiste tööhõivekategooriatele vastavatele lastehoiusüsteemidele ning leida vähemalt kolmekuuse etteteatamise järel lapsehoiuvõimalus, et ühitada paremini pere- ja tööelu;

| 58. | nõuab, et edendataks piisava rasedus- ja sünnituspuhkuse, isa- ja vanemapuhkuse korraldust ning et toetataks ettevõtete algatusi võimaldada paindlikku tööaega ja ettevõttesiseseid lastehoiuteenuseid, samuti nõuab suuremat vahendite eraldamist haridusele, elukestva õppe programmidele ning kutsekvalifikatsiooni ja ümberõppe programmidele, aga ka piisava toetuse sisseviimist peresisestele hooldajatele, kaasa arvatud asendushoolduse võimaldamist; |
| --- | --- |

58.

nõuab, et edendataks piisava rasedus- ja sünnituspuhkuse, isa- ja vanemapuhkuse korraldust ning et toetataks ettevõtete algatusi võimaldada paindlikku tööaega ja ettevõttesiseseid lastehoiuteenuseid, samuti nõuab suuremat vahendite eraldamist haridusele, elukestva õppe programmidele ning kutsekvalifikatsiooni ja ümberõppe programmidele, aga ka piisava toetuse sisseviimist peresisestele hooldajatele, kaasa arvatud asendushoolduse võimaldamist;

| 59. | rõhutab vajadust investeerida vastuvõetava hinnaga kvaliteetsetesse teenustesse, nagu täisajaga lapsehoiuteenused, kooli pikapäevarühmad ja eakate hooldus, see aitab edendada soolist võrdõiguslikkust, soodustada töö- ja eraelu paremat tasakaalu ning luua raamistiku, mis hõlbustab tööturule sisenemist või taassisenemist; |
| --- | --- |

59.

rõhutab vajadust investeerida vastuvõetava hinnaga kvaliteetsetesse teenustesse, nagu täisajaga lapsehoiuteenused, kooli pikapäevarühmad ja eakate hooldus, see aitab edendada soolist võrdõiguslikkust, soodustada töö- ja eraelu paremat tasakaalu ning luua raamistiku, mis hõlbustab tööturule sisenemist või taassisenemist;

| 60. | rõhutab, et väga oluline on avada uusi lastehoiuasutusi, samuti anda kutsetöö staatus mitteformaalsetele lastehoiusüsteemidele, kehtestades kvaliteedistandardid, parandades tasustamistingimusi ja pakkudes töötajatele koolitust; arvesse tuleb ka võtta ebatüüpilise tööajaga lapsevanemate ja üksikvanemate erivajadusi; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, et väga oluline on avada uusi lastehoiuasutusi, samuti anda kutsetöö staatus mitteformaalsetele lastehoiusüsteemidele, kehtestades kvaliteedistandardid, parandades tasustamistingimusi ja pakkudes töötajatele koolitust; arvesse tuleb ka võtta ebatüüpilise tööajaga lapsevanemate ja üksikvanemate erivajadusi;

| 61. | rõhutab, et valitsuste ja tööandjate kanda peab jääma vastutus põlvkondade uuendamise ning emadus- ja isadusõiguste eest, mis eeldab naiste õigust emadusele ja töötamisele oma tööõigusi kaotamata; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et valitsuste ja tööandjate kanda peab jääma vastutus põlvkondade uuendamise ning emadus- ja isadusõiguste eest, mis eeldab naiste õigust emadusele ja töötamisele oma tööõigusi kaotamata;

| 62. | rõhutab vajadust vähendada majandus- ja finantskriisi mõju peredele (pidades silmas eelkõige lahutatud peresid, üksikemasid ja olukordi, kus lapsed on jäetud sugulaste või riigi hoolde), võttes ühtlasi arvesse, et majapidamistööd jäetakse enamasti naiste kanda; rõhutab, et selle tagajärjel suureneb naiste vaesusrisk; |
| --- | --- |

62.

rõhutab vajadust vähendada majandus- ja finantskriisi mõju peredele (pidades silmas eelkõige lahutatud peresid, üksikemasid ja olukordi, kus lapsed on jäetud sugulaste või riigi hoolde), võttes ühtlasi arvesse, et majapidamistööd jäetakse enamasti naiste kanda; rõhutab, et selle tagajärjel suureneb naiste vaesusrisk;

| 63. | rõhutab, et mõnedes liikmesriikides tehtud otsustel kärpida lastehooldussüsteemi, õppetöö ja koolivälise tegevuse, koolisöögi- ja -transpordi toetuste ning ülalpeetavate eest hoolitsemiseks antava abi eelarvet on otsesed tagajärjed naistele, kes täidavad enamuse lisaülesannetest, mida see endaga kaasa toob; rõhutab, et selle tagajärjel on naised sageli sunnitud hakkama töötama osalise tööajaga (millega omakorda kaasnevad sellised sotsiaalsed probleemid nagu madalam sissetulek ja väiksem pension); on seisukohal, et on vaja suurendada riiklikku lasteaedade ja -sõimede võrku ja laste vabaaja tegevuse avalike teenuste võrku, arendada riiklikku tugivõrku eakate toetamiseks, samuti riiklikku hooldushaiglate võrku; |
| --- | --- |

63.

rõhutab, et mõnedes liikmesriikides tehtud otsustel kärpida lastehooldussüsteemi, õppetöö ja koolivälise tegevuse, koolisöögi- ja -transpordi toetuste ning ülalpeetavate eest hoolitsemiseks antava abi eelarvet on otsesed tagajärjed naistele, kes täidavad enamuse lisaülesannetest, mida see endaga kaasa toob; rõhutab, et selle tagajärjel on naised sageli sunnitud hakkama töötama osalise tööajaga (millega omakorda kaasnevad sellised sotsiaalsed probleemid nagu madalam sissetulek ja väiksem pension); on seisukohal, et on vaja suurendada riiklikku lasteaedade ja -sõimede võrku ja laste vabaaja tegevuse avalike teenuste võrku, arendada riiklikku tugivõrku eakate toetamiseks, samuti riiklikku hooldushaiglate võrku;

| 64. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tegeleda roma naiste ja tütarlaste erivajadustega, lisades soolise mõõtme kõikidesse romade kaasamise meetmetesse, ja pakkuda kaitset eriti ohustatud rühmadele; |
| --- | --- |

64.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tegeleda roma naiste ja tütarlaste erivajadustega, lisades soolise mõõtme kõikidesse romade kaasamise meetmetesse, ja pakkuda kaitset eriti ohustatud rühmadele;

| 65. | rõhutab, et lastehooldusega seotud avalike teenuste valdkonna kärbetel on naiste majanduslikule sõltumatusele vahetu mõju; juhib tähelepanu sellele, et 2010. aastal põhjendati 28,3 % naiste mitteaktiivsust ja osalise koormusega töötamist hooldusteenuste puudumisega (2009. aastal oli see määr 27,9 %), ja et 2010. aastal oli väikeste lastega naiste tööhõive määr ELis 12,7 % võrra madalam kui lasteta naiste oma, mis tähendab, et erinevus on veel suurem kui 2008. aasta määr 11,5 %; |
| --- | --- |

65.

rõhutab, et lastehooldusega seotud avalike teenuste valdkonna kärbetel on naiste majanduslikule sõltumatusele vahetu mõju; juhib tähelepanu sellele, et 2010. aastal põhjendati 28,3 % naiste mitteaktiivsust ja osalise koormusega töötamist hooldusteenuste puudumisega (2009. aastal oli see määr 27,9 %), ja et 2010. aastal oli väikeste lastega naiste tööhõive määr ELis 12,7 % võrra madalam kui lasteta naiste oma, mis tähendab, et erinevus on veel suurem kui 2008. aasta määr 11,5 %;

| 66. | kutsub liikmesriike üles investeerima hooldekandesektorisse kui võimalikku majanduskasvu sektorisse nii naiste kui ka meeste seisukohalt, et teha lõpp traditsioonilisele rollijaotusele, mille kohaselt naine on hooldaja ning mis põhjustab tööturul soolist segregatsiooni; rõhutab, et hooldekandesektori kärped toovad majapidamistes kaasa ülemineku avalikelt hooldusteenustelt tasustamata hooldusele; rõhutab, et kodus töötavatele isikuhooldustöötajatele on vaja asjakohaseid lepinguid ja sotsiaalkaitset; |
| --- | --- |

66.

kutsub liikmesriike üles investeerima hooldekandesektorisse kui võimalikku majanduskasvu sektorisse nii naiste kui ka meeste seisukohalt, et teha lõpp traditsioonilisele rollijaotusele, mille kohaselt naine on hooldaja ning mis põhjustab tööturul soolist segregatsiooni; rõhutab, et hooldekandesektori kärped toovad majapidamistes kaasa ülemineku avalikelt hooldusteenustelt tasustamata hooldusele; rõhutab, et kodus töötavatele isikuhooldustöötajatele on vaja asjakohaseid lepinguid ja sotsiaalkaitset;

| 67. | kutsub liikmesriike üles kuni rasedus- ja sünnituspuhkuse, isapuhkuse ja lapsepuhkuse üleeuroopalise ühtlustamiseni säilitama vastavad toetused ja muud peretoetused, et mitte vähendada naiste sissetulekut ning tagada ka, et ei rikutaks naiste rasedus- ja sünnituspuhkusega seotud õigusi; |
| --- | --- |

67.

kutsub liikmesriike üles kuni rasedus- ja sünnituspuhkuse, isapuhkuse ja lapsepuhkuse üleeuroopalise ühtlustamiseni säilitama vastavad toetused ja muud peretoetused, et mitte vähendada naiste sissetulekut ning tagada ka, et ei rikutaks naiste rasedus- ja sünnituspuhkusega seotud õigusi;

| 68. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jälgima hoolikalt rasedate naiste diskrimineerimisjuhtumite arvu suurenemist tööturul, sest sellest on teatatud mitmes liikmesriigis; |
| --- | --- |

68.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jälgima hoolikalt rasedate naiste diskrimineerimisjuhtumite arvu suurenemist tööturul, sest sellest on teatatud mitmes liikmesriigis;

| 69. | on seisukohal, et naiste vaesus ei tulene mitte üksnes praegusest majanduskriisist, vaid ka mitmetest asjaoludest, nagu stereotüübid, meeste ja naiste töötasude ja pensionide erinevused, puudulikud jaotusmehhanismid hoolekandesüsteemides, pere- ja tööelu mitterahuldav ühitamine, naiste pikem keskmine eluiga ja üldiselt igasugused soolised diskrimineerimised, mis puudutavad peamiselt naisi; rõhutab, et kriis süvendab püsivat ebavõrdsust; rõhutab vajadust võidelda stereotüüpide vastu kõikides eluvaldkondades ja -etappides, sest stereotüübid on üks püsivamaid meeste ja naiste ebavõrdsuse põhjustajaid, mõjutades valikuid hariduse ja tööhõive valdkonnas, vastutuse jagunemist kodutöödes ja pereelus, palgalõhet, osalemist avalikus elus, esindatust vastutavatel töökohtadel jne; |
| --- | --- |

69.

on seisukohal, et naiste vaesus ei tulene mitte üksnes praegusest majanduskriisist, vaid ka mitmetest asjaoludest, nagu stereotüübid, meeste ja naiste töötasude ja pensionide erinevused, puudulikud jaotusmehhanismid hoolekandesüsteemides, pere- ja tööelu mitterahuldav ühitamine, naiste pikem keskmine eluiga ja üldiselt igasugused soolised diskrimineerimised, mis puudutavad peamiselt naisi; rõhutab, et kriis süvendab püsivat ebavõrdsust; rõhutab vajadust võidelda stereotüüpide vastu kõikides eluvaldkondades ja -etappides, sest stereotüübid on üks püsivamaid meeste ja naiste ebavõrdsuse põhjustajaid, mõjutades valikuid hariduse ja tööhõive valdkonnas, vastutuse jagunemist kodutöödes ja pereelus, palgalõhet, osalemist avalikus elus, esindatust vastutavatel töökohtadel jne;

| 70. | kutsub komisjoni üles vaatama läbi direktiiv 2006/54/EÜ, eeskätt soolise palgalõhe osas, nagu nõutakse Euroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioonis soovitustega komisjonile meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamise kohta; |
| --- | --- |

70.

kutsub komisjoni üles vaatama läbi direktiiv 2006/54/EÜ, eeskätt soolise palgalõhe osas, nagu nõutakse Euroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioonis soovitustega komisjonile meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamise kohta;

| 71. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles pakkuma välja lahendusi, et toetada naiste karjääri jätkumist ja eriti võidelda ebavõrdsete palkade vastu, mis on seotud rasedus- ja sünnituspuhkusega; |
| --- | --- |

71.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles pakkuma välja lahendusi, et toetada naiste karjääri jätkumist ja eriti võidelda ebavõrdsete palkade vastu, mis on seotud rasedus- ja sünnituspuhkusega;

| 72. | juhib liikmesriikide tähelepanu vajadusele võtta sissetulekute tõstmiseks meetmeid, mille hulka võiksid kuuluda miinimumsissetuleku kavade väljatöötamine ja sotsiaalabi programmid isikutele, kellel on raskusi põhivajaduste rahuldamisega, pidades eelkõige silmas lastega või hooldamiskohustustega isikuid ning eriti üksikvanemaid; |
| --- | --- |

72.

juhib liikmesriikide tähelepanu vajadusele võtta sissetulekute tõstmiseks meetmeid, mille hulka võiksid kuuluda miinimumsissetuleku kavade väljatöötamine ja sotsiaalabi programmid isikutele, kellel on raskusi põhivajaduste rahuldamisega, pidades eelkõige silmas lastega või hooldamiskohustustega isikuid ning eriti üksikvanemaid;

| 73. | märgib, et majanduskriis soosib ahistamist, kuritarvitamist ja igasugust naistevastast vägivalda ja eelkõige prostitutsiooni suurenemist; rõhutab, et naised on maailma kõige ulatuslikuma inimõiguste rikkumise ohvrid kõikidel kultuuri-, sotsiaal- ja majandustasanditel; rõhutab tungivat vajadust suurendada riiklikke finants- ja inimressursse vaesusohus elavate elanikkonnarühmade ja riskiolukorras olevate laste ja noorte, eakate või puudega inimeste ning kodutute abistamiseks; |
| --- | --- |

73.

märgib, et majanduskriis soosib ahistamist, kuritarvitamist ja igasugust naistevastast vägivalda ja eelkõige prostitutsiooni suurenemist; rõhutab, et naised on maailma kõige ulatuslikuma inimõiguste rikkumise ohvrid kõikidel kultuuri-, sotsiaal- ja majandustasanditel; rõhutab tungivat vajadust suurendada riiklikke finants- ja inimressursse vaesusohus elavate elanikkonnarühmade ja riskiolukorras olevate laste ja noorte, eakate või puudega inimeste ning kodutute abistamiseks;

| 74. | kutsub liikmesriike vaatama üle ja välja tooma, milline on majanduskriisi kohene ja pikaajaline mõju naistele, ja pöörama eeskätt tähelepanu sellele, kas ja kuidas see halvendab olemasolevat soolist ebavõrdsust, samuti millised on kaasnevad tagajärjed, nagu soopõhise vägivalla suurenenud oht, emade ja laste tervise halvenemine ja naiste vaesus vanemas eas; |
| --- | --- |

74.

kutsub liikmesriike vaatama üle ja välja tooma, milline on majanduskriisi kohene ja pikaajaline mõju naistele, ja pöörama eeskätt tähelepanu sellele, kas ja kuidas see halvendab olemasolevat soolist ebavõrdsust, samuti millised on kaasnevad tagajärjed, nagu soopõhise vägivalla suurenenud oht, emade ja laste tervise halvenemine ja naiste vaesus vanemas eas;

| 75. | rõhutab, et praeguses majanduskriisi ja eelarve kokkuhoiu olukorras on naistel vähem vahendeid enese ja oma laste kaitsmiseks vägivalla eest ning seetõttu on veelgi olulisem ära hoida naiste ja laste vastu suunatud vägivallast tulenevat otsest finantsmõju kohtutele ning tervishoiu- ja sotsiaalteenustele; |
| --- | --- |

75.

rõhutab, et praeguses majanduskriisi ja eelarve kokkuhoiu olukorras on naistel vähem vahendeid enese ja oma laste kaitsmiseks vägivalla eest ning seetõttu on veelgi olulisem ära hoida naiste ja laste vastu suunatud vägivallast tulenevat otsest finantsmõju kohtutele ning tervishoiu- ja sotsiaalteenustele;

| 76. | rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse poliitika institutsioonilise raamistikule, näiteks soolise võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevatele asutustele ning naisorganisatsioonidele eraldatavast raha on samuti tugevalt kärbitud; kutsub liikmesriike üles jätma sama suureks rahasummad, mida valitsused eraldavad soolise võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevatele asutustele, projektidele ja naisorganisatsioonidele, sest tegemist on tõhusate vahenditega, mille abil leida kriisile jätkusuutlikud lahendused ja tagada aktiivne osalemine tulevaste stimuleerivate meetmete ettevalmistamisel; märgib, et naisorganisatsioonide rahastuse vähendamine kahjustab naiste kodanikuosalust ja poliitilist osalemist ning muudab naiste hääled ühiskonnas veelgi vähem kuuldavaks; |
| --- | --- |

76.

rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse poliitika institutsioonilise raamistikule, näiteks soolise võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevatele asutustele ning naisorganisatsioonidele eraldatavast raha on samuti tugevalt kärbitud; kutsub liikmesriike üles jätma sama suureks rahasummad, mida valitsused eraldavad soolise võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevatele asutustele, projektidele ja naisorganisatsioonidele, sest tegemist on tõhusate vahenditega, mille abil leida kriisile jätkusuutlikud lahendused ja tagada aktiivne osalemine tulevaste stimuleerivate meetmete ettevalmistamisel; märgib, et naisorganisatsioonide rahastuse vähendamine kahjustab naiste kodanikuosalust ja poliitilist osalemist ning muudab naiste hääled ühiskonnas veelgi vähem kuuldavaks;

| 77. | palub Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudil pidevalt ja süsteemselt jälgida ning hinnata majanduskriisi tagajärgi naiste töötingimustele, mis puudutab diskrimineerimist töölevõtmisel, töökoormuse kasvu, survet ja stressi töökohas, töökiusamist ja psühholoogilist ahistamist; rõhutab, et olemasolevad andmed ei kajasta seda, kui ulatuslikud on kriisi rängad tagajärjed naiste jaoks; palub ka komisjonil koostada soolise mõju hinnang oma majanduspoliitiliste meetmete ja praegusele kriisile suunatud lahenduste kohta; |
| --- | --- |

77.

palub Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudil pidevalt ja süsteemselt jälgida ning hinnata majanduskriisi tagajärgi naiste töötingimustele, mis puudutab diskrimineerimist töölevõtmisel, töökoormuse kasvu, survet ja stressi töökohas, töökiusamist ja psühholoogilist ahistamist; rõhutab, et olemasolevad andmed ei kajasta seda, kui ulatuslikud on kriisi rängad tagajärjed naiste jaoks; palub ka komisjonil koostada soolise mõju hinnang oma majanduspoliitiliste meetmete ja praegusele kriisile suunatud lahenduste kohta;

| 78. | palub liikmesriikidel igati toetada soolist võrdõiguslikkust arvestavat eelarve koostamist, et negatiivseid tagajärgi tuludele ja kuludele korrigeerides suurendada soolist võrdõiguslikkust ning parandada juhtimist ja aruandlust, eeskätt riikide eelarvete puhul; |
| --- | --- |

78.

palub liikmesriikidel igati toetada soolist võrdõiguslikkust arvestavat eelarve koostamist, et negatiivseid tagajärgi tuludele ja kuludele korrigeerides suurendada soolist võrdõiguslikkust ning parandada juhtimist ja aruandlust, eeskätt riikide eelarvete puhul;

| 79. | kutsub liikmesriike üles võtma vastu eelarvevahendeid, mille puhul võetakse arvesse soolise võrdõiguslikkuse vajalikkust; |
| --- | --- |

79.

kutsub liikmesriike üles võtma vastu eelarvevahendeid, mille puhul võetakse arvesse soolise võrdõiguslikkuse vajalikkust;

| 80. | kutsub liikmesriike üles ratifitseerima ILO konventsiooni koduabiliste töö kohta (konventsioon nr 189); |
| --- | --- |

80.

kutsub liikmesriike üles ratifitseerima ILO konventsiooni koduabiliste töö kohta (konventsioon nr 189);

| 81. | rõhutab, kui oluline on tagada turvalise paindlikkuse põhimõtete igakülgse rakendamisega tööturul kindluse ja paindlikkuse hea tasakaal ning tegeleda tööturu killustatuse probleemiga, pakkudes asjakohast sotsiaalkaitset üleminekuperioodidel või ajutiste või osalist tööaega pakkuvate lepingute puhul, juurdepääsu koolitusele, karjääri kujundamise ja täisajaga töötamise võimalusi; |
| --- | --- |

81.

rõhutab, kui oluline on tagada turvalise paindlikkuse põhimõtete igakülgse rakendamisega tööturul kindluse ja paindlikkuse hea tasakaal ning tegeleda tööturu killustatuse probleemiga, pakkudes asjakohast sotsiaalkaitset üleminekuperioodidel või ajutiste või osalist tööaega pakkuvate lepingute puhul, juurdepääsu koolitusele, karjääri kujundamise ja täisajaga töötamise võimalusi;

| 82. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

82.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

(2)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(3)  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

(4)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 23.

(5)  ELT C 308 E, 20.10.2011, lk 49.

(6)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 79.

(7)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 1.

(8)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 65.

(9)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 77.

(10)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 134.

(11)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 56.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0458.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0069.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0225.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0321.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0322.

(17)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 112.

(18)  Eurostat, 2010. aasta oli ELi kodanikest 23 % vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus. Väljaanne 9/2012.

(19)  OECD 2011. aasta aruanne „Ülevaade ühiskonnast: sotsiaalvaldkonna näitajad”, @OECD2011.

(20)  Eurostat: naiste tööhõive määr EL 27-s.

(21)  Eurostat: meeste ja naiste töötuse ühtlustatud määr, 2012. aasta september, Euroopa Liit.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/18

---

P7_TA(2013)0074

Sooliste stereotüüpide kaotamine ELis

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta resolutsioon sooliste stereotüüpide kaotamise kohta ELis (2012/2116(INI))

(2016/C 036/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal toimunud neljandal ülemaailmsel naisteteemalisel konverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusplatvormi ning Euroopa Parlamendi 18. mai 2000. aasta resolutsiooni Pekingi tegevusplatvormi järelmeetmete kohta (1), 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni neljanda ülemaailmse naisteteemalise konverentsi järelmeetmete kohta – tegevusplatvorm (Peking+10) (2) ja 25. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Pekingi tegevusplatvormi järelmeetmete kohta (Peking+15) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal toimunud neljandal ülemaailmsel naisteteemalisel konverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusplatvormi ning Euroopa Parlamendi 18. mai 2000. aasta resolutsiooni Pekingi tegevusplatvormi järelmeetmete kohta (1), 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni neljanda ülemaailmse naisteteemalise konverentsi järelmeetmete kohta – tegevusplatvorm (Peking+10) (2) ja 25. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Pekingi tegevusplatvormi järelmeetmete kohta (Peking+15) (3),

| — | võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide kaotamise kohta (CEDAW), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide kaotamise kohta (CEDAW),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, milles rõhutatakse selliseid liikmesriikide ühiseid väärtusi nagu pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, milles rõhutatakse selliseid liikmesriikide ühiseid väärtusi nagu pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 19, milles viidatakse võitlusele soolise diskrimineerimisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 19, milles viidatakse võitlusele soolise diskrimineerimisega,

| — | võttes arvesse nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuesti sõnastatud) (4) ja nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meest ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuesti sõnastatud) (4) ja nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meest ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/73/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/73/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 1998. aasta järeldusi, mille kohaselt Pekingi tegevusprogrammi rakendamisele antav iga-aastane hinnang peab sisaldama kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid näitajaid ja sihttasemeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 1998. aasta järeldusi, mille kohaselt Pekingi tegevusprogrammi rakendamisele antav iga-aastane hinnang peab sisaldama kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid näitajaid ja sihttasemeid,

| — | võttes arvesse ELi soolise võrdõiguslikkuse eest vastutavate ministrite Pekingi tegevusprogrammi kümne aasta tulemuste läbivaatamise raames 4. veebruaril 2005. aastal esitatud ühisdeklaratsiooni, milles nad muu hulgas kinnitavad oma tugevat toetust ja pühendumist Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi täielikule ja tõhusale elluviimisele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi soolise võrdõiguslikkuse eest vastutavate ministrite Pekingi tegevusprogrammi kümne aasta tulemuste läbivaatamise raames 4. veebruaril 2005. aastal esitatud ühisdeklaratsiooni, milles nad muu hulgas kinnitavad oma tugevat toetust ja pühendumist Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi täielikule ja tõhusale elluviimisele,

| — | võttes arvesse nõukogu 2. ja 3. juuni 2005. aasta kohtumise järeldusi, milles kutsutakse liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama institutsioonilisi mehhanisme soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ja looma raamistikku Pekingi tegevusprogrammi rakendamise hindamiseks, et edusamme oleks võimalik järjepidevamalt ja süstemaatilisemalt jälgida, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. ja 3. juuni 2005. aasta kohtumise järeldusi, milles kutsutakse liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama institutsioonilisi mehhanisme soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ja looma raamistikku Pekingi tegevusprogrammi rakendamise hindamiseks, et edusamme oleks võimalik järjepidevamalt ja süstemaatilisemalt jälgida,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogus 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogus 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020) (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembril 2010. aastal esitletud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegiat 2010–2015 ning sellega seotud komisjoni talituste töödokumenti asjaomase strateegia rakendusmeetmete kohta (COM(2010)0491, SEC(2010)1080), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembril 2010. aastal esitletud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegiat 2010–2015 ning sellega seotud komisjoni talituste töödokumenti asjaomase strateegia rakendusmeetmete kohta (COM(2010)0491, SEC(2010)1080),

| — | võttes arvesse oma 3. septembri 2008. aasta resolutsiooni turunduse ja reklaami mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. septembri 2008. aasta resolutsiooni turunduse ja reklaami mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele (8),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2012. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2012. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus (9),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A7-0401/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A7-0401/2012),

| A. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 8 on sätestatud, et kõigi oma asjaomaste meetmete puhul on liidu eesmärk kaotada meeste ja naiste vaheline ebavõrdsus ja edendada võrdõiguslikkust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 8 on sätestatud, et kõigi oma asjaomaste meetmete puhul on liidu eesmärk kaotada meeste ja naiste vaheline ebavõrdsus ja edendada võrdõiguslikkust;

| B. | arvestades, et hoolimata paljude liikmesriikide edusammudest on naiste kanda ebaproportsionaalselt suur vastutus laste kasvatamisel ja teiste ülalpeetavate eest hoolitsemisel; arvestades, et sooliste stereotüüpide püsimine takistab perekondlike kohustuste ja kodutööde õiglast jagamist naiste ja meeste vahel ning võrdsete tingimuste kehtestamist tööturul; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et hoolimata paljude liikmesriikide edusammudest on naiste kanda ebaproportsionaalselt suur vastutus laste kasvatamisel ja teiste ülalpeetavate eest hoolitsemisel; arvestades, et sooliste stereotüüpide püsimine takistab perekondlike kohustuste ja kodutööde õiglast jagamist naiste ja meeste vahel ning võrdsete tingimuste kehtestamist tööturul;

| C. | arvestades, et stereotüübid valitsevad endiselt kõikidel ühiskonnatasanditel ja kõigis vanuserühmades, mõjutades seda, kuidas me suhtume üksteisesse liigagi lihtsustatud eelarvamusega, mis tugineb sotsiaalsetele normidele, tavadele ja uskumustele ja millel on sageli kultuuriline või usulistele veendumustele tuginev ja neid julgustav taust ning milles peegelduvad jätkuvalt peamised võimusuhted; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et stereotüübid valitsevad endiselt kõikidel ühiskonnatasanditel ja kõigis vanuserühmades, mõjutades seda, kuidas me suhtume üksteisesse liigagi lihtsustatud eelarvamusega, mis tugineb sotsiaalsetele normidele, tavadele ja uskumustele ja millel on sageli kultuuriline või usulistele veendumustele tuginev ja neid julgustav taust ning milles peegelduvad jätkuvalt peamised võimusuhted;

| D. | arvestades, et kaotada tuleks kõik otsese ja kaudse soolise diskrimineerimise vormid, et tagada naistele õigus võrdsele kohtlemisele ja muuta ühiskondlikku kuvandit naistest kui meestest passiivsematest ja tähtsusetumatest ühiskonnaliikmetest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kaotada tuleks kõik otsese ja kaudse soolise diskrimineerimise vormid, et tagada naistele õigus võrdsele kohtlemisele ja muuta ühiskondlikku kuvandit naistest kui meestest passiivsematest ja tähtsusetumatest ühiskonnaliikmetest;

| E. | arvestades, et traditsioonilistel soorollidel ja stereotüüpidel on endiselt tugev mõju rollide jagunemisele meeste ja naiste vahel kodus, töökohal ja ühiskonnas üldiselt, kusjuures naisi kujutatakse sageli inimestena, kes vastutavad majapidamise ja laste eest, ning mehi inimestena, kes teenivad raha ja kaitsevad; arvestades, et soolised stereotüübid kipuvad põlistama päritud takistusi, mis takistavad soolise võrdõiguslikkuse saavutamist ning piiravad naiste töövalikut ja isiklikku arengut, mis ei lase naistel kasutada oma täielikku potentsiaali üksikisiku ja majanduses toimijana, kujutades seetõttu endast olulist takistust naiste ja meeste vahelise võrdsuse saavutamisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et traditsioonilistel soorollidel ja stereotüüpidel on endiselt tugev mõju rollide jagunemisele meeste ja naiste vahel kodus, töökohal ja ühiskonnas üldiselt, kusjuures naisi kujutatakse sageli inimestena, kes vastutavad majapidamise ja laste eest, ning mehi inimestena, kes teenivad raha ja kaitsevad; arvestades, et soolised stereotüübid kipuvad põlistama päritud takistusi, mis takistavad soolise võrdõiguslikkuse saavutamist ning piiravad naiste töövalikut ja isiklikku arengut, mis ei lase naistel kasutada oma täielikku potentsiaali üksikisiku ja majanduses toimijana, kujutades seetõttu endast olulist takistust naiste ja meeste vahelise võrdsuse saavutamisele;

| F. | arvestades, et soorolle vormivad ja kehtestavad mitmesugused sotsiaalsed mõjutajad, eriti meedia ja haridus, ning need kinnistuvad lapse- ja noorukieas sotsialiseerumise kaudu, mõjutades seetõttu inimesi terve elu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et soorolle vormivad ja kehtestavad mitmesugused sotsiaalsed mõjutajad, eriti meedia ja haridus, ning need kinnistuvad lapse- ja noorukieas sotsialiseerumise kaudu, mõjutades seetõttu inimesi terve elu;

| G. | arvestades, et maapiirkondades elavad naised kannatavad veelgi suurema diskrimineerimise ja sooliste stereotüüpide all kui linnapiirkonnas elavad naised ja maapiirkondade naiste tööhõive määr on linnas elavate naiste omast palju madalam; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et maapiirkondades elavad naised kannatavad veelgi suurema diskrimineerimise ja sooliste stereotüüpide all kui linnapiirkonnas elavad naised ja maapiirkondade naiste tööhõive määr on linnas elavate naiste omast palju madalam;

| H. | arvestades, et sooliste stereotüüpidega kaasnevad tihti ka teised stereotüübid, näiteks diskrimineerimine vanuse, migratsioonilise staatuse, seksuaalse orientatsiooni, puude jm tõttu, mõjutades mitmesse määratlusse kuuluvaid naisi veelgi enam; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sooliste stereotüüpidega kaasnevad tihti ka teised stereotüübid, näiteks diskrimineerimine vanuse, migratsioonilise staatuse, seksuaalse orientatsiooni, puude jm tõttu, mõjutades mitmesse määratlusse kuuluvaid naisi veelgi enam;

| I. | arvestades, et naiste vastu suunatud vägivald on inimõiguste rikkumine, mis mõjutab kõiki sotsiaalseid, kultuurilisi ja majanduslikke ühiskonnakihte; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et naiste vastu suunatud vägivald on inimõiguste rikkumine, mis mõjutab kõiki sotsiaalseid, kultuurilisi ja majanduslikke ühiskonnakihte;

Meedia ja kultuur

| J. | arvestades, et sooline diskrimineerimine on meedias, kommunikatsioonis ja reklaamis ikka veel sage ning hõlbustab sooliste stereotüüpide jätkumist, eelkõige kujutades naisi seksiobjektina müügi edendamiseks; arvestades, et näiteks reklaamides kujutatakse naisi 27 % juhtudest töötajate või spetsialistidena ja 60 % juhtudest kodutööde või lastega hõivatuna; arvestades samuti, et reklaam ja meedia võivad sellegipoolest toimida võimsa katalüsaatorina stereotüüpide ja sooliste eelarvamuste vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et sooline diskrimineerimine on meedias, kommunikatsioonis ja reklaamis ikka veel sage ning hõlbustab sooliste stereotüüpide jätkumist, eelkõige kujutades naisi seksiobjektina müügi edendamiseks; arvestades, et näiteks reklaamides kujutatakse naisi 27 % juhtudest töötajate või spetsialistidena ja 60 % juhtudest kodutööde või lastega hõivatuna; arvestades samuti, et reklaam ja meedia võivad sellegipoolest toimida võimsa katalüsaatorina stereotüüpide ja sooliste eelarvamuste vastu võitlemisel;

| K. | arvestades, et lapsed puutuvad sooliste stereotüüpidega kokku juba väga varajases eas telesarjades ja -saadetes, aruteludes, mängudes, videomängudes, reklaamides, õppematerjalides ja õppekavades, koolides, peredes ja ühiskonnas valitsevas suhtumises reklaamitavate rollimudelite kaudu, mis mõjutab nende arusaama sellest, kuidas mehed ja naised peaksid käituma, ning see avaldab mõju kogu nende ülejäänud elule ja tulevikupüüdlustele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et lapsed puutuvad sooliste stereotüüpidega kokku juba väga varajases eas telesarjades ja -saadetes, aruteludes, mängudes, videomängudes, reklaamides, õppematerjalides ja õppekavades, koolides, peredes ja ühiskonnas valitsevas suhtumises reklaamitavate rollimudelite kaudu, mis mõjutab nende arusaama sellest, kuidas mehed ja naised peaksid käituma, ning see avaldab mõju kogu nende ülejäänud elule ja tulevikupüüdlustele;

| L. | arvestades, et tüdrukutest avalikus ruumis loodud kuvand vähendab nende väärtust ühiskonna silmis ja edendab tüdrukute vastu suunatud vägivalda; arvestades, et kuigi meedia kaudu on võimalik ka positiivne teavitustöö, on meedias, sealhulgas reklaamides ja lastesaadetes, laialt levinud stereotüübid tütarlastest, mis sageli kinnistavad traditsioonilisi hoiakuid ja käitumist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tüdrukutest avalikus ruumis loodud kuvand vähendab nende väärtust ühiskonna silmis ja edendab tüdrukute vastu suunatud vägivalda; arvestades, et kuigi meedia kaudu on võimalik ka positiivne teavitustöö, on meedias, sealhulgas reklaamides ja lastesaadetes, laialt levinud stereotüübid tütarlastest, mis sageli kinnistavad traditsioonilisi hoiakuid ja käitumist;

| M. | arvestades, et telesaadetes, arvutimängudes ja muusikavideotes esineb üha enam märgatav suundumus – osaliselt kommertseesmärgil – näidata naisi väljakutsuvates rõivastes ja seksuaalsetes poosides, mis süvendab soolisi stereotüüpe; arvestades, et noortele mõeldud laulude tekstid on seksuaalselt kahemõttelised, mis õhutab sageli vägivalda naiste ja tütarlaste vastu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et telesaadetes, arvutimängudes ja muusikavideotes esineb üha enam märgatav suundumus – osaliselt kommertseesmärgil – näidata naisi väljakutsuvates rõivastes ja seksuaalsetes poosides, mis süvendab soolisi stereotüüpe; arvestades, et noortele mõeldud laulude tekstid on seksuaalselt kahemõttelised, mis õhutab sageli vägivalda naiste ja tütarlaste vastu;

| N. | arvestades, et noorte naiste ja meeste suurimaks kultuuriliseks mõjutajaks on saanud pornograafia; arvestades, et käimas on kultuuriline protsess, „pornograafia peavoolustumine”, mis tähendab, et pornograafia imbub meie igapäevaellu ja muutub aina üldaktsepteeritumaks, sageli idealiseeritud kultuuriliseks elemendiks, väljendudes eriti teravalt noortekultuuris: teismelistele mõeldud telesaadetes ja elustiiliajakirjades, muusikavideotes ja noortele suunatud reklaamides; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et noorte naiste ja meeste suurimaks kultuuriliseks mõjutajaks on saanud pornograafia; arvestades, et käimas on kultuuriline protsess, „pornograafia peavoolustumine”, mis tähendab, et pornograafia imbub meie igapäevaellu ja muutub aina üldaktsepteeritumaks, sageli idealiseeritud kultuuriliseks elemendiks, väljendudes eriti teravalt noortekultuuris: teismelistele mõeldud telesaadetes ja elustiiliajakirjades, muusikavideotes ja noortele suunatud reklaamides;

Haridus ja koolitus

| O. | arvestades, et soolisi erinevusi ja sellega seotud valikuvõimalusi ja õigusi mõjutavad suurel määral ligipääs formaalsele esimese, teise ja kolmanda taseme haridusele ning tüdrukute ja poiste õppekavade sisu; arvestades, et kuigi võrreldes muu maailmaga võib ELis tunduda tüdrukute ja poiste ligipääs haridusele vähem problemaatiline, tuleks siiski märkida, et poiste ja tüdrukute võimalused kasutada haridussüsteemi ja selle võimalusi ei ole võrdsed, arvestades eelkõige, et mitmes riigis esineb probleeme eriti vähemustesse kuuluvate tüdrukute puhul, nagu romade kogukonna tüdrukud, migrandikogukondade tüdrukud, varjupaigaotsijad, põgenikud ja puudega tüdrukud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et soolisi erinevusi ja sellega seotud valikuvõimalusi ja õigusi mõjutavad suurel määral ligipääs formaalsele esimese, teise ja kolmanda taseme haridusele ning tüdrukute ja poiste õppekavade sisu; arvestades, et kuigi võrreldes muu maailmaga võib ELis tunduda tüdrukute ja poiste ligipääs haridusele vähem problemaatiline, tuleks siiski märkida, et poiste ja tüdrukute võimalused kasutada haridussüsteemi ja selle võimalusi ei ole võrdsed, arvestades eelkõige, et mitmes riigis esineb probleeme eriti vähemustesse kuuluvate tüdrukute puhul, nagu romade kogukonna tüdrukud, migrandikogukondade tüdrukud, varjupaigaotsijad, põgenikud ja puudega tüdrukud;

| P. | arvestades, et lapsed võivad juba väga varasest east alates õppida võrdõiguslikkust ja sooliste stereotüüpide vastu võitlemist võrdõiguslikkuse tunnustamisel põhineva õppe kaudu; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et lapsed võivad juba väga varasest east alates õppida võrdõiguslikkust ja sooliste stereotüüpide vastu võitlemist võrdõiguslikkuse tunnustamisel põhineva õppe kaudu;

| Q. | arvestades, et naiste haridus- ja töövõimalustega seoses kehtivad ikka veel stereotüübid, mis aitavad ebavõrdsust kinnistada; arvestades, et haridus ja koolitus kannab jätkuvalt edasi soolisi stereotüüpe, kuna naised ja mehed teevad enamasti hariduses ja koolituses traditsioonilisi valikuid, ja et sellel on tugev mõju tööturule, mille tagajärjel on naistel vähem võimalusi karjääri valikul ning nad leiavad ennast sageli vähem väärtustatud ja tasustatud kutsealadelt; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et naiste haridus- ja töövõimalustega seoses kehtivad ikka veel stereotüübid, mis aitavad ebavõrdsust kinnistada; arvestades, et haridus ja koolitus kannab jätkuvalt edasi soolisi stereotüüpe, kuna naised ja mehed teevad enamasti hariduses ja koolituses traditsioonilisi valikuid, ja et sellel on tugev mõju tööturule, mille tagajärjel on naistel vähem võimalusi karjääri valikul ning nad leiavad ennast sageli vähem väärtustatud ja tasustatud kutsealadelt;

| R. | arvestades, et jätkuvalt ei tekitata õppeprotsessis poistes ja tüdrukutes võrdset huvi kõigi ainete vastu, eelkõige teaduslike ja tehniliste ainete osas; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et jätkuvalt ei tekitata õppeprotsessis poistes ja tüdrukutes võrdset huvi kõigi ainete vastu, eelkõige teaduslike ja tehniliste ainete osas;

| S. | arvestades, et kuigi paljudes Euroopa riikides on olemas soolise mõõtmega kutsesuunitlus, on see tavaliselt suunatud neidudele, et ergutada neid valima tehnoloogia- või teaduserialasid, kuid ei ole algatusi noormeestele, et nad valiksid eriala haridus-, tervishoiu- või humanitaarvaldkonnas; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kuigi paljudes Euroopa riikides on olemas soolise mõõtmega kutsesuunitlus, on see tavaliselt suunatud neidudele, et ergutada neid valima tehnoloogia- või teaduserialasid, kuid ei ole algatusi noormeestele, et nad valiksid eriala haridus-, tervishoiu- või humanitaarvaldkonnas;

Tööturg

| T. | arvestades, et sooliste stereotüüpide mõju haridusele ja koolitusele väljendub teravalt tööturul, kus naistele saab jätkuvalt osaks nii horisontaalne kui vertikaalne diskrimineerimine, ja arvestades, et see aitab kaasa olukorrale, kus jätkuvalt on olemas valdkonnad, mida peetakse nö meeste valdkondadeks (enam kui 85 % mehi) ja kus palgatase on seetõttu kõrgem kui nö naiste valdkondades (enam kui 70 % naisi); arvestades lisaks, et enamasti töötab madalama sotsiaalmajandusliku staatusega ametikohtadel rohkem naisi, mille all kannatab samuti naiste enesekindlus ja enesehinnang; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et sooliste stereotüüpide mõju haridusele ja koolitusele väljendub teravalt tööturul, kus naistele saab jätkuvalt osaks nii horisontaalne kui vertikaalne diskrimineerimine, ja arvestades, et see aitab kaasa olukorrale, kus jätkuvalt on olemas valdkonnad, mida peetakse nö meeste valdkondadeks (enam kui 85 % mehi) ja kus palgatase on seetõttu kõrgem kui nö naiste valdkondades (enam kui 70 % naisi); arvestades lisaks, et enamasti töötab madalama sotsiaalmajandusliku staatusega ametikohtadel rohkem naisi, mille all kannatab samuti naiste enesekindlus ja enesehinnang;

| U. | arvestades, et tööturul valitsevad soolised stereotüübid piiravad endiselt naiste ligipääsu teatavatele sektoritele, nagu inseneritöö, tuletõrje, tootmistööstus, ehitus, puutöö, mehhaanika, tehnilised ja teadussektorid ning uued tehnoloogiad, kuid need piiravad ka meeste võimalusi töötada lastehooldusega seotud valdkondades (ämmaemandad, lapsehoidjad jne); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et tööturul valitsevad soolised stereotüübid piiravad endiselt naiste ligipääsu teatavatele sektoritele, nagu inseneritöö, tuletõrje, tootmistööstus, ehitus, puutöö, mehhaanika, tehnilised ja teadussektorid ning uued tehnoloogiad, kuid need piiravad ka meeste võimalusi töötada lastehooldusega seotud valdkondades (ämmaemandad, lapsehoidjad jne);

| V. | arvestades, et paremad teadmised tööturul olevate töökohtade kohta soodustavad paremat juurdepääsu mis tahes kutseõppele; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et paremad teadmised tööturul olevate töökohtade kohta soodustavad paremat juurdepääsu mis tahes kutseõppele;

| W. | arvestades, et soolised stereotüübid on kahjuliku mõjuga ning soodustavad sugude ebavõrdset esindatust eri ametites, suurendades soolist palgalõhet; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et soolised stereotüübid on kahjuliku mõjuga ning soodustavad sugude ebavõrdset esindatust eri ametites, suurendades soolist palgalõhet;

| X. | arvestades, et 2010. aastal teenisid naised ELis sama töö eest ikka veel ligi 16,4 % vähem kui mehed, ja arvestades, et palgalõhe erineb liikmesriigiti, ületades aastal 2011 mõnes neist 22 %-lise keskmise; arvestades, et kuigi selle palgalõhe põhjused on mitmesugused ja keerukad, on selle taga sageli soolised stereotüübid ja naise tajumine üksnes läbi traditsioonilise rollide jagunemise prisma; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et 2010. aastal teenisid naised ELis sama töö eest ikka veel ligi 16,4 % vähem kui mehed, ja arvestades, et palgalõhe erineb liikmesriigiti, ületades aastal 2011 mõnes neist 22 %-lise keskmise; arvestades, et kuigi selle palgalõhe põhjused on mitmesugused ja keerukad, on selle taga sageli soolised stereotüübid ja naise tajumine üksnes läbi traditsioonilise rollide jagunemise prisma;

| Y. | arvestades, et töö- ja eraelu ühendamist silmas pidades on naised enamjaolt ebaproportsionaalselt tihti esindatud paindliku ja osalise tööajaga töökohtadel, mis annab alust arvata, et tänapäevalgi püsib traditsiooniline arusaam, et naine kannab peamist vastutust pere eest hoolitsemises, mis sunnib naisi vastu võtma osalise või paindliku tööajaga või lühiajalisi töökohti ning piirab nende võimalusi tööturul ja edutamisel; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et töö- ja eraelu ühendamist silmas pidades on naised enamjaolt ebaproportsionaalselt tihti esindatud paindliku ja osalise tööajaga töökohtadel, mis annab alust arvata, et tänapäevalgi püsib traditsiooniline arusaam, et naine kannab peamist vastutust pere eest hoolitsemises, mis sunnib naisi vastu võtma osalise või paindliku tööajaga või lühiajalisi töökohti ning piirab nende võimalusi tööturul ja edutamisel;

| Z. | arvestades, et naiste tööelu katkestused rasedus- ja sünnituspuhkuse või lapsehoolduspuhkuse tõttu suurendavad naiste ja meeste palga ja pensioni lõhet; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et naiste tööelu katkestused rasedus- ja sünnituspuhkuse või lapsehoolduspuhkuse tõttu suurendavad naiste ja meeste palga ja pensioni lõhet;

Majanduslike ja poliitiliste otsuste vastuvõtmine

| AA. | arvestades, et komisjoni 2011. aasta uuringu tulemused näitavad, et 2012. aastal moodustasid naised ELis 14 % suurimate börsil noteeritud äriühingute juhatuse liikmetest, mille põhjal võib oletada nn klaaslae efekti olemasolu, mis raskendab naistel tippjuhtimise valdkonnas töökohti kindlustada ja tingib nende vähem tõenäolisema edutamise; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et komisjoni 2011. aasta uuringu tulemused näitavad, et 2012. aastal moodustasid naised ELis 14 % suurimate börsil noteeritud äriühingute juhatuse liikmetest, mille põhjal võib oletada nn klaaslae efekti olemasolu, mis raskendab naistel tippjuhtimise valdkonnas töökohti kindlustada ja tingib nende vähem tõenäolisema edutamise;

| AB. | arvestades, et kuigi viimastel aastatel on märgata olukorra teatavat paranemist, on naised poliitilises otsustusprotsessis jätkuvalt alaesindatud nii kohalikul, riiklikul kui ka ELi tasandil; arvestades, et naiste esindatus riikide valitsustes ja parlamentides on tõusnud 2004. aasta 21 %-lt 23 %-le 2009. aastal, samas kui naiste esindatus Euroopa Parlamendis on tõusnud 2004. aasta 30 %-lt 35 %-le 2009. aastal; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et kuigi viimastel aastatel on märgata olukorra teatavat paranemist, on naised poliitilises otsustusprotsessis jätkuvalt alaesindatud nii kohalikul, riiklikul kui ka ELi tasandil; arvestades, et naiste esindatus riikide valitsustes ja parlamentides on tõusnud 2004. aasta 21 %-lt 23 %-le 2009. aastal, samas kui naiste esindatus Euroopa Parlamendis on tõusnud 2004. aasta 30 %-lt 35 %-le 2009. aastal;

| AC. | arvestades, et soolised stereotüübid ja seksism on jätkuvalt levinud nii poliitika- kui ka majandusvaldkonnas otsuseid tegevates asutustes, hõlmates sagedasi seksistlike märkuste ja ahistamiste juhtumeid, sealhulgas mõned seksuaalse ahistamise ja naistevastase vägivalla vormid; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et soolised stereotüübid ja seksism on jätkuvalt levinud nii poliitika- kui ka majandusvaldkonnas otsuseid tegevates asutustes, hõlmates sagedasi seksistlike märkuste ja ahistamiste juhtumeid, sealhulgas mõned seksuaalse ahistamise ja naistevastase vägivalla vormid;

| AD. | arvestades, et soolised stereotüübid tuleb kaotada, eelkõige äriühingute tasandil, kus enamikel juhtivatel kohtadel on mehed, sest need piiravad noorte naisi pürgimusi ja vähendavad naiste ambitsiooni kandideerida finants-, majandus- ja poliitiliste otsuste tegemisega seotud tippjuhtide ametikohtadele nii avalikus kui ka erasektoris; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et soolised stereotüübid tuleb kaotada, eelkõige äriühingute tasandil, kus enamikel juhtivatel kohtadel on mehed, sest need piiravad noorte naisi pürgimusi ja vähendavad naiste ambitsiooni kandideerida finants-, majandus- ja poliitiliste otsuste tegemisega seotud tippjuhtide ametikohtadele nii avalikus kui ka erasektoris;

ELi meetmed

| 1. | märgib, et ELi ja paljude valitsuste Pekingi tegevusprogrammi raames võetud kohustuste järgimisel ei ole tehtud piisavaid edusamme, ning rõhutab, et sooliste stereotüüpide kohta oleks vaja uusi näitajaid ja ELi tasandil läbi viidud analüüsivaid aruandeid, ning palub Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudil selle probleemiga tegeleda; |
| --- | --- |

1.

märgib, et ELi ja paljude valitsuste Pekingi tegevusprogrammi raames võetud kohustuste järgimisel ei ole tehtud piisavaid edusamme, ning rõhutab, et sooliste stereotüüpide kohta oleks vaja uusi näitajaid ja ELi tasandil läbi viidud analüüsivaid aruandeid, ning palub Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudil selle probleemiga tegeleda;

| 2. | märgib, et vaatamata ELi pühendumusele soolisele võrdõiguslikkusele, valitsevad õigusaktides endiselt puudujäägid seoses naiste mittediskrimineerimist ja soolist võrdõiguslikkust käsitlevate sätetega sotsiaalkindlustuse, hariduse, meedia, tööhõive ja palkade valdkonnas; rõhutab asjaomastes valdkondades vajadust kehtivate õigusaktide tõhusama rakendamise ja uute õigusaktide järele; kutsub komisjoni üles peavoolustama soolise võrdõiguslikkuse küsimuse kõikides poliitikavaldkondades, kuna see edendaks Euroopa tööturu kasvu; |
| --- | --- |

2.

märgib, et vaatamata ELi pühendumusele soolisele võrdõiguslikkusele, valitsevad õigusaktides endiselt puudujäägid seoses naiste mittediskrimineerimist ja soolist võrdõiguslikkust käsitlevate sätetega sotsiaalkindlustuse, hariduse, meedia, tööhõive ja palkade valdkonnas; rõhutab asjaomastes valdkondades vajadust kehtivate õigusaktide tõhusama rakendamise ja uute õigusaktide järele; kutsub komisjoni üles peavoolustama soolise võrdõiguslikkuse küsimuse kõikides poliitikavaldkondades, kuna see edendaks Euroopa tööturu kasvu;

| 3. | palub komisjonil ja liikmesriikidel kasutada Euroopa Sotsiaalfondi rahastamist tulemuslikult, et koostada pikaajalised strateegiad, mis aitaksid muuta tüdrukutele lähedasemaks ja atraktiivsemaks need erialad, mille puhul naised on tööturul liiga vähe esindatud sooliste stereotüüpide tõttu; on arvamusel, et strateegiad peaksid hõlmama positiivseid meetmeid, elukestvat õpet ja tüdrukute aktiivset julgustamist, et nad asuksid õppima erialasid, mida tavaliselt ei peeta naiselikuks, näiteks infotehnoloogia või mehhaanika valdkonnas, ja toetama töö ja eraelu tasakaalu meetmeid nii meeste kui ka naiste jaoks; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ja liikmesriikidel kasutada Euroopa Sotsiaalfondi rahastamist tulemuslikult, et koostada pikaajalised strateegiad, mis aitaksid muuta tüdrukutele lähedasemaks ja atraktiivsemaks need erialad, mille puhul naised on tööturul liiga vähe esindatud sooliste stereotüüpide tõttu; on arvamusel, et strateegiad peaksid hõlmama positiivseid meetmeid, elukestvat õpet ja tüdrukute aktiivset julgustamist, et nad asuksid õppima erialasid, mida tavaliselt ei peeta naiselikuks, näiteks infotehnoloogia või mehhaanika valdkonnas, ja toetama töö ja eraelu tasakaalu meetmeid nii meeste kui ka naiste jaoks;

| 4. | palub komisjonil toetada liikmesriikide meetmeid stereotüüpide kaotamiseks ning haridusele ja töökohtadele üldise juurdepääsu edendamiseks, ilma et seda takistaksid stereotüübid; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil toetada liikmesriikide meetmeid stereotüüpide kaotamiseks ning haridusele ja töökohtadele üldise juurdepääsu edendamiseks, ilma et seda takistaksid stereotüübid;

| 5. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kindlalt ja kestvalt toetama praegust Daphne programmi ning tulevast õiguste ja kodakondsuse programmi kui naiste vastu suunatud vägivalla ja sooliste stereotüüpide vastu võitlemise vahendit; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kindlalt ja kestvalt toetama praegust Daphne programmi ning tulevast õiguste ja kodakondsuse programmi kui naiste vastu suunatud vägivalla ja sooliste stereotüüpide vastu võitlemise vahendit;

| 6. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostama strateegiaid, milles käsitletakse naiste vastu suunatud diskrimineerimise ja vägivalla algpõhjusi, mis peituvad stereotüüpides ning naiste ja meeste vahelises ebavõrdsuses, alustades sooliste stereotüüpide lammutamisest; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostama strateegiaid, milles käsitletakse naiste vastu suunatud diskrimineerimise ja vägivalla algpõhjusi, mis peituvad stereotüüpides ning naiste ja meeste vahelises ebavõrdsuses, alustades sooliste stereotüüpide lammutamisest;

Meedia ja kultuur

| 7. | juhib tähelepanu asjaolule, et lastesaadete ajal sooliste stereotüüpidega reklaami näitamine ja lastesaadetes sooliste stereotüüpide näitamine on iseäranis suur probleem seetõttu, et see võib mõjutada soolist sotsialiseerumist ja seega laste nägemust iseendast, oma pereliikmetest ja välisest maailmast; toonitab, kui oluline on vähendada laste kokkupuudet sooliste stereotüüpidega, näiteks pakkudes koolides kriitilist meediaharidust; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu asjaolule, et lastesaadete ajal sooliste stereotüüpidega reklaami näitamine ja lastesaadetes sooliste stereotüüpide näitamine on iseäranis suur probleem seetõttu, et see võib mõjutada soolist sotsialiseerumist ja seega laste nägemust iseendast, oma pereliikmetest ja välisest maailmast; toonitab, kui oluline on vähendada laste kokkupuudet sooliste stereotüüpidega, näiteks pakkudes koolides kriitilist meediaharidust;

| 8. | rõhutab, kui oluline on soolise peavoolustamise protsessi kaasata ka poisid ja nõuab seetõttu tungivalt, et neile koostataks eraldi ülesanded, millega tõsta nende teadlikkust soolistest stereotüüpidest; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, kui oluline on soolise peavoolustamise protsessi kaasata ka poisid ja nõuab seetõttu tungivalt, et neile koostataks eraldi ülesanded, millega tõsta nende teadlikkust soolistest stereotüüpidest;

| 9. | rõhutab, et reklaam kannab sageli sooliste stereotüüpide kõikidel liikidel põhinevat diskrimineerivat või lugupidamatuse sõnumit, mis takistab võrdõiguslikkuse strateegiaid; kutsub komisjoni, liikmesriike, kodanikuühiskonda ja reklaami valdkonna eneseregulatsiooniasutusi üles tegema sellise tegevusega võitlemiseks tihedat koostööd, kasutades selleks eelkõige tõhusaid vahendeid, millega tagada, et turunduses ja reklaamis austatakse inimväärikust ja korrektsust; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et reklaam kannab sageli sooliste stereotüüpide kõikidel liikidel põhinevat diskrimineerivat või lugupidamatuse sõnumit, mis takistab võrdõiguslikkuse strateegiaid; kutsub komisjoni, liikmesriike, kodanikuühiskonda ja reklaami valdkonna eneseregulatsiooniasutusi üles tegema sellise tegevusega võitlemiseks tihedat koostööd, kasutades selleks eelkõige tõhusaid vahendeid, millega tagada, et turunduses ja reklaamis austatakse inimväärikust ja korrektsust;

| 10. | märgib ühtlasi, et reklaam võib olla tulemuslik vahend stereotüüpide vastu väljaastumisel ja võitlemisel, samuti vahend rassismi, seksismi ja diskrimineerimise vastu, mis on väga oluline tänapäeva mitmekultuurilistes ühiskondades; kutsub komisjoni, liikmesriike ja reklaamiasjatundjaid üles tugevdama koolitus- ja haridusalast tegevust, et ületada stereotüübid, võidelda diskrimineerimisega ja edendada soolist võrdõiguslikkust juba lapseeast alates; nõuab tungivalt, et liikmesriigid hakkaksid eelkõige tegema tihedat koostööd olemasolevate haridusasutustega turunduse, kommunikatsiooni ja reklaami vallas ning arendaksid seda, et aidata pakkuda head haridust selle sektori tulevastele töötajatele; |
| --- | --- |

10.

märgib ühtlasi, et reklaam võib olla tulemuslik vahend stereotüüpide vastu väljaastumisel ja võitlemisel, samuti vahend rassismi, seksismi ja diskrimineerimise vastu, mis on väga oluline tänapäeva mitmekultuurilistes ühiskondades; kutsub komisjoni, liikmesriike ja reklaamiasjatundjaid üles tugevdama koolitus- ja haridusalast tegevust, et ületada stereotüübid, võidelda diskrimineerimisega ja edendada soolist võrdõiguslikkust juba lapseeast alates; nõuab tungivalt, et liikmesriigid hakkaksid eelkõige tegema tihedat koostööd olemasolevate haridusasutustega turunduse, kommunikatsiooni ja reklaami vallas ning arendaksid seda, et aidata pakkuda head haridust selle sektori tulevastele töötajatele;

| 11. | rõhutab vajadust korraldada riiklikele reklaamistandardite komisjonidele ja meedia eneseregulatsiooni ja reguleerivatele organitele erikursuseid sooliste stereotüüpide kohta meedias, et suurendada teadlikkust negatiivsest mõjust, mida avaldab soolise diskrimineerimise kujutamine televisioonis, internetis, turunduses ja reklaamikampaaniates; |
| --- | --- |

11.

rõhutab vajadust korraldada riiklikele reklaamistandardite komisjonidele ja meedia eneseregulatsiooni ja reguleerivatele organitele erikursuseid sooliste stereotüüpide kohta meedias, et suurendada teadlikkust negatiivsest mõjust, mida avaldab soolise diskrimineerimise kujutamine televisioonis, internetis, turunduses ja reklaamikampaaniates;

| 12. | palub ELil töötada välja teadlikkuse tõstmise kampaaniad nulltolerantsi kohta ELis seksistlike solvangute ning naiste ja tüdrukute kujutamise puhul meedias alandaval viisil; |
| --- | --- |

12.

palub ELil töötada välja teadlikkuse tõstmise kampaaniad nulltolerantsi kohta ELis seksistlike solvangute ning naiste ja tüdrukute kujutamise puhul meedias alandaval viisil;

| 13. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles korraldama koolitusi ja teadlikkuse koolitusmeetmeid meediaspetsialistidega sooliste stereotüüpide negatiivsete tagajärgede ja valdkonna parimate tavade teemal; |
| --- | --- |

13.

kutsub ELi ja selle liikmesriike üles korraldama koolitusi ja teadlikkuse koolitusmeetmeid meediaspetsialistidega sooliste stereotüüpide negatiivsete tagajärgede ja valdkonna parimate tavade teemal;

| 14. | rõhutab, kui tähtis on edendada naise kuvandi kujutamist naise väärikust austavalt ning võidelda püsivate sooliste stereotüüpidega, eelkõige valdavalt alavääristavate kuvanditega, austades samal ajal täielikult sõnavabadust ja ajakirjandusvabadust; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, kui tähtis on edendada naise kuvandi kujutamist naise väärikust austavalt ning võidelda püsivate sooliste stereotüüpidega, eelkõige valdavalt alavääristavate kuvanditega, austades samal ajal täielikult sõnavabadust ja ajakirjandusvabadust;

| 15. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles võtma konkreetseid meetmeid oma 16. septembri 1997. aasta resolutsiooni osas, mis käsitleb naiste diskrimineerimist reklaaminduses (10); |
| --- | --- |

15.

kutsub ELi ja selle liikmesriike üles võtma konkreetseid meetmeid oma 16. septembri 1997. aasta resolutsiooni osas, mis käsitleb naiste diskrimineerimist reklaaminduses (10);

| 16. | kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike võitluses tüdrukute seksualiseerimise vastu, mitte ainult vajalike andmete kogumise, heade tavade edendamise ja teavituskampaaniate korraldamise kaudu, vaid ka liikmesriikides võetavate meetmete rahalise toetamise abil, toetades eelkõige naisteorganisatsioone, mis võitlevad naiste ja tütarlaste seksualiseerimise ja vägivalla vastu; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike võitluses tüdrukute seksualiseerimise vastu, mitte ainult vajalike andmete kogumise, heade tavade edendamise ja teavituskampaaniate korraldamise kaudu, vaid ka liikmesriikides võetavate meetmete rahalise toetamise abil, toetades eelkõige naisteorganisatsioone, mis võitlevad naiste ja tütarlaste seksualiseerimise ja vägivalla vastu;

| 17. | kutsub liikmesriike üles rakendama positiivse tegevuse meetmeid tagamaks, et rohkematel naistel oleks ligipääs juhtivatele ametitele meedias, sealhulgas tippjuhtkonna ametitele; |
| --- | --- |

17.

kutsub liikmesriike üles rakendama positiivse tegevuse meetmeid tagamaks, et rohkematel naistel oleks ligipääs juhtivatele ametitele meedias, sealhulgas tippjuhtkonna ametitele;

| 18. | kutsub liikmesriike üles viima läbi teadusuuringuid ja koguma võrreldavaid andmeid naiste ja meedia kohta, sealhulgas teatavate rühmade naiste, näiteks puudega naiste või etnilistesse vähemustesse kuuluvate naiste kujutamise kohta; |
| --- | --- |

18.

kutsub liikmesriike üles viima läbi teadusuuringuid ja koguma võrreldavaid andmeid naiste ja meedia kohta, sealhulgas teatavate rühmade naiste, näiteks puudega naiste või etnilistesse vähemustesse kuuluvate naiste kujutamise kohta;

Haridus ja koolitus

| 19. | rõhutab vajadust eri kutsenõustamiskursuste järele põhi-, kesk- ja kõrgkoolides, et teavitada noori sooliste stereotüüpide negatiivsetest tagajärgedest ning ergutada neid õppima ja tööle asuma neil kutsealadel, mida on varem peetud tüüpilisteks meeste ja naiste aladeks; palub toetada kõiki meetmeid, mille eesmärk on vähendada väikelaste seas valitsevaid soolisi stereotüüpe; |
| --- | --- |

19.

rõhutab vajadust eri kutsenõustamiskursuste järele põhi-, kesk- ja kõrgkoolides, et teavitada noori sooliste stereotüüpide negatiivsetest tagajärgedest ning ergutada neid õppima ja tööle asuma neil kutsealadel, mida on varem peetud tüüpilisteks meeste ja naiste aladeks; palub toetada kõiki meetmeid, mille eesmärk on vähendada väikelaste seas valitsevaid soolisi stereotüüpe;

| 20. | rõhutab soolise võrdõiguslikkuse edendamise olulisust juba varasest lapsepõlvest, et võidelda tulemuslikult sooliste stereotüüpide, diskrimineerimise ja vägivalla vastu, sealhulgas inimõiguste ülddeklaratsiooni ja Euroopa inimõiguste harta õpetamise abil koolides; |
| --- | --- |

20.

rõhutab soolise võrdõiguslikkuse edendamise olulisust juba varasest lapsepõlvest, et võidelda tulemuslikult sooliste stereotüüpide, diskrimineerimise ja vägivalla vastu, sealhulgas inimõiguste ülddeklaratsiooni ja Euroopa inimõiguste harta õpetamise abil koolides;

| 21. | rõhutab, et õppekavades tuleks keskenduda soolisele võrdõiguslikkusele, teiste austamisele, üksteise austamisele noorte seas, seksuaalsust puudutavale austusele ja igasugusest vägivallast loobumisele, ning rõhutab samuti samateemalise õpetajate koolituse olulisust; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et õppekavades tuleks keskenduda soolisele võrdõiguslikkusele, teiste austamisele, üksteise austamisele noorte seas, seksuaalsust puudutavale austusele ja igasugusest vägivallast loobumisele, ning rõhutab samuti samateemalise õpetajate koolituse olulisust;

| 22. | rõhutab vajadust sooliste aspektide peavoolustamise protsessi järele koolides ja seega ergutab koole töötama välja ja kasutusele võtma teadlikkuse tõstmise meetodeid ja praktilisi ülesandeid, et edendada soolist võrdõiguslikkust hariduskeskkonnas; |
| --- | --- |

22.

rõhutab vajadust sooliste aspektide peavoolustamise protsessi järele koolides ja seega ergutab koole töötama välja ja kasutusele võtma teadlikkuse tõstmise meetodeid ja praktilisi ülesandeid, et edendada soolist võrdõiguslikkust hariduskeskkonnas;

| 23. | rõhutab vajadust kavandada ja rakendada õpetajatele, juhendajatele, direktoritele ja kõikidele teistele laste haridusega seotud inimestele suunatud koolitusi, et nende käsutuses oleksid kõik pedagoogilised vahendid võitlemaks sooliste stereotüüpide vastu ja edendamaks soolist võrdõiguslikkust; |
| --- | --- |

23.

rõhutab vajadust kavandada ja rakendada õpetajatele, juhendajatele, direktoritele ja kõikidele teistele laste haridusega seotud inimestele suunatud koolitusi, et nende käsutuses oleksid kõik pedagoogilised vahendid võitlemaks sooliste stereotüüpide vastu ja edendamaks soolist võrdõiguslikkust;

| 24. | märgib, et kuigi enamikus ELi riikides on kõrghariduses soolise võrdõiguslikkuse poliitika, keskendutakse peaaegu kõikides poliitikameetmetes ja projektides tütarlastele; nõuab seetõttu, et liikmesriigid koostaksid noormeestele suunatud riiklikud üldstrateegiad ja algatused sooliste stereotüüpide vastu kõrghariduses; |
| --- | --- |

24.

märgib, et kuigi enamikus ELi riikides on kõrghariduses soolise võrdõiguslikkuse poliitika, keskendutakse peaaegu kõikides poliitikameetmetes ja projektides tütarlastele; nõuab seetõttu, et liikmesriigid koostaksid noormeestele suunatud riiklikud üldstrateegiad ja algatused sooliste stereotüüpide vastu kõrghariduses;

| 25. | nõuab, et nii formaalset kui ka informaalset haridust andvatele õpetajatele ja koolitajatele pakutaks asjakohast ettevalmistust naiste/tüdrukute ja meeste/poiste soolise võrdõiguslikkuse alase koolituse kaudu, mis aitaks õpetajatel avastada sool põhinevat väärkohtlemist ja seksuaalset vägivalda ning sellele reageerida; |
| --- | --- |

25.

nõuab, et nii formaalset kui ka informaalset haridust andvatele õpetajatele ja koolitajatele pakutaks asjakohast ettevalmistust naiste/tüdrukute ja meeste/poiste soolise võrdõiguslikkuse alase koolituse kaudu, mis aitaks õpetajatel avastada sool põhinevat väärkohtlemist ja seksuaalset vägivalda ning sellele reageerida;

| 26. | rõhutab vajadust kujundada poliitika, mis keskendub sooliste stereotüüpide lammutamisele juba väga varasest lapsepõlvest ning õpetajatele ja õpilastele mõeldud teadlikkuse suurendamise koolitustele ning millega julgustatakse ja toetatakse karjäärivõimaluste mitmekesistamist nii tütarlaste kui ka noormeeste puhul; |
| --- | --- |

26.

rõhutab vajadust kujundada poliitika, mis keskendub sooliste stereotüüpide lammutamisele juba väga varasest lapsepõlvest ning õpetajatele ja õpilastele mõeldud teadlikkuse suurendamise koolitustele ning millega julgustatakse ja toetatakse karjäärivõimaluste mitmekesistamist nii tütarlaste kui ka noormeeste puhul;

| 27. | kutsub ELi ja liikmesriike üles ellu viima aktiivset poliitikat, et tagada vähemusgruppide ja migrandikogukondade tüdrukutele ligipääs haridusele ja haridussüsteemidele; |
| --- | --- |

27.

kutsub ELi ja liikmesriike üles ellu viima aktiivset poliitikat, et tagada vähemusgruppide ja migrandikogukondade tüdrukutele ligipääs haridusele ja haridussüsteemidele;

| 28. | kutsub liikmesriike üles hindama õppekavasid ja õpikute sisu, pidades silmas reformi, mis aitaks kõigisse õppematerjalidesse integreerida ühendava teemana soolised küsimused nii sooliste stereotüüpide kaotamiseks kui ka selleks, et muuta alates esimesest kooliastmest nähtavamaks naiste panus ja roll ajaloos, kirjanduses, kunstis ja muudes valdkondades; |
| --- | --- |

28.

kutsub liikmesriike üles hindama õppekavasid ja õpikute sisu, pidades silmas reformi, mis aitaks kõigisse õppematerjalidesse integreerida ühendava teemana soolised küsimused nii sooliste stereotüüpide kaotamiseks kui ka selleks, et muuta alates esimesest kooliastmest nähtavamaks naiste panus ja roll ajaloos, kirjanduses, kunstis ja muudes valdkondades;

| 29. | kutsub ELi üles edendama hariduses Euroopa mõõdet, näiteks tagades soolise võrdõiguslikkuse kui haridusliku vahendi parimate tavade jagamise ning sooliste erinevuste alase statistika väljatöötamise ja kogumise liikmesriikide ja ELi tasemel; |
| --- | --- |

29.

kutsub ELi üles edendama hariduses Euroopa mõõdet, näiteks tagades soolise võrdõiguslikkuse kui haridusliku vahendi parimate tavade jagamise ning sooliste erinevuste alase statistika väljatöötamise ja kogumise liikmesriikide ja ELi tasemel;

| 30. | kutsub ELi üles lisama kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed soolise võrdõiguslikkuse näitajad kõikidesse hindamisprogrammidesse, mille eesmärk on hinnata hariduse kvaliteeti Euroopa koolides; |
| --- | --- |

30.

kutsub ELi üles lisama kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed soolise võrdõiguslikkuse näitajad kõikidesse hindamisprogrammidesse, mille eesmärk on hinnata hariduse kvaliteeti Euroopa koolides;

Tööturg

| 31. | juhib tähelepanu sooliste stereotüüpide üha rohkem muret tekitavale negatiivsele mõjule 16,4 %-lisele soolisele palgalõhele ning palub komisjonil ja liikmesriikidel uute poliitikasuundade väljatöötamisel selle probleemiga arvestada; |
| --- | --- |

31.

juhib tähelepanu sooliste stereotüüpide üha rohkem muret tekitavale negatiivsele mõjule 16,4 %-lisele soolisele palgalõhele ning palub komisjonil ja liikmesriikidel uute poliitikasuundade väljatöötamisel selle probleemiga arvestada;

| 32. | rõhutab, et olemasolevate andmete põhjal võib arvata, et naiste omandatud kvalifikatsioon ja töökogemus on majanduslikult vähem tasustatud kui meestel, osaliselt seetõttu, et naiste tööd on traditsiooniliselt peetud leibkonna sissetulekut täiendavaks – asjaolu, millel on märkimisväärne osa meeste ja naiste vahelise palgalõhe tekkimises ja püsimises; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et olemasolevate andmete põhjal võib arvata, et naiste omandatud kvalifikatsioon ja töökogemus on majanduslikult vähem tasustatud kui meestel, osaliselt seetõttu, et naiste tööd on traditsiooniliselt peetud leibkonna sissetulekut täiendavaks – asjaolu, millel on märkimisväärne osa meeste ja naiste vahelise palgalõhe tekkimises ja püsimises;

| 33. | rõhutab vajadust teadlikkust suurendava tegevuse järele, et teavitada tööandjaid ja töötajaid sooliste stereotüüpide ning meeste ja naiste palga ja tööhõive alaste erinevuste vahelisest seosest, teavitada muid ühiskonna sidusrühmi sellest, et soolised stereotüübid vähendavad naiste võimalusi nii tööturul kui ka nende eraelus, suurendada läbipaistvust avaliku ja erasektori ettevõtetes ja asutustes ning tagada võrdne tasu võrdse töö eest ja võrse väärtusega töö; |
| --- | --- |

33.

rõhutab vajadust teadlikkust suurendava tegevuse järele, et teavitada tööandjaid ja töötajaid sooliste stereotüüpide ning meeste ja naiste palga ja tööhõive alaste erinevuste vahelisest seosest, teavitada muid ühiskonna sidusrühmi sellest, et soolised stereotüübid vähendavad naiste võimalusi nii tööturul kui ka nende eraelus, suurendada läbipaistvust avaliku ja erasektori ettevõtetes ja asutustes ning tagada võrdne tasu võrdse töö eest ja võrse väärtusega töö;

| 34. | palub, et liikmesriigid vaataksid läbi palgastruktuurid kutsealadel ja ametites, kus töötavad valdavalt naised, et teha lõpp soolistele stereotüüpidele, mis on palgalõhe probleemi juur; palub, et liikmesriigid, tööandjad ja ametiühingud töötaksid välja ja rakendaksid konkreetsed ja tarvilikud töökohtade hindamise vahendid, millega saaks kindlaks määrata võrdväärtuslik töö ja nii tagada meeste ja naiste võrdne töötasu; |
| --- | --- |

34.

palub, et liikmesriigid vaataksid läbi palgastruktuurid kutsealadel ja ametites, kus töötavad valdavalt naised, et teha lõpp soolistele stereotüüpidele, mis on palgalõhe probleemi juur; palub, et liikmesriigid, tööandjad ja ametiühingud töötaksid välja ja rakendaksid konkreetsed ja tarvilikud töökohtade hindamise vahendid, millega saaks kindlaks määrata võrdväärtuslik töö ja nii tagada meeste ja naiste võrdne töötasu;

| 35. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid kehtestaksid poliitika, mis tõstaks töötavatele vanematele kättesaadavate odavate ja kvaliteetsete lastehoiuasutuste arvu kogu Euroopas ning toetaks selliste struktuuride loomist ettevõtetes, mis võimaldaksid nende töötajatel ühendada töö- ja pereelu, toetades eelkõige ettevõttesiseste lastehoiuteenuste loomist ja ülalpidamist; nõuab tungivalt, et liikmesriigid parandaksid samuti teistele ülalpeetavatele (vanurid, puudega inimesed, puudust kannatavad inimesed) suunatud hooldusteenuste pakkumist, edendades nii naiste aktiivset osalust tööturul ja võimaldades ühendada töö- ja pereelu; |
| --- | --- |

35.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid kehtestaksid poliitika, mis tõstaks töötavatele vanematele kättesaadavate odavate ja kvaliteetsete lastehoiuasutuste arvu kogu Euroopas ning toetaks selliste struktuuride loomist ettevõtetes, mis võimaldaksid nende töötajatel ühendada töö- ja pereelu, toetades eelkõige ettevõttesiseste lastehoiuteenuste loomist ja ülalpidamist; nõuab tungivalt, et liikmesriigid parandaksid samuti teistele ülalpeetavatele (vanurid, puudega inimesed, puudust kannatavad inimesed) suunatud hooldusteenuste pakkumist, edendades nii naiste aktiivset osalust tööturul ja võimaldades ühendada töö- ja pereelu;

| 36. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pakkuma paindlikke töötingimusi ja vanemapuhkuse sobivaid vorme nii naistele kui ka meestele; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pakkuma paindlikke töötingimusi ja vanemapuhkuse sobivaid vorme nii naistele kui ka meestele;

| 37. | rõhutab asjaolu, et soolised stereotüübid on isetäituv suundumus, ning kui naistele ei anta kunagi võimalust ennast tõestada, siis ei ole nad kunagi suutelised murdma tõkkeid, mis nende edu takistavad; |
| --- | --- |

37.

rõhutab asjaolu, et soolised stereotüübid on isetäituv suundumus, ning kui naistele ei anta kunagi võimalust ennast tõestada, siis ei ole nad kunagi suutelised murdma tõkkeid, mis nende edu takistavad;

| 38. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles julgustama naiste ettevõtlust ja võimalusi töötada iseenda heaks, pakkudes selleks vajalikku koolitust, rahastamist ja toetust; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles julgustama naiste ettevõtlust ja võimalusi töötada iseenda heaks, pakkudes selleks vajalikku koolitust, rahastamist ja toetust;

| 39. | tuletab komisjonile meelde, et eriti tõsiselt mõjutab sooline palgalõhe, mis kajastub ka pensionides, eakamaid naisi, kuna see suurendab äärmise ja püsiva vaesuse ohtu nende naiste pensioniikka jõudmisel; |
| --- | --- |

39.

tuletab komisjonile meelde, et eriti tõsiselt mõjutab sooline palgalõhe, mis kajastub ka pensionides, eakamaid naisi, kuna see suurendab äärmise ja püsiva vaesuse ohtu nende naiste pensioniikka jõudmisel;

| 40. | märgib, et ELi uued pensionieeskirjad suurendavad tõenäosust, et eakamad naised vaesuvad pensioniikka jõudmisel; rõhutab seega, et tähtis on mitte toetada meeste ja naiste pensionilõhet suurendavaid valge raamatu muudatusettepanekuid; |
| --- | --- |

40.

märgib, et ELi uued pensionieeskirjad suurendavad tõenäosust, et eakamad naised vaesuvad pensioniikka jõudmisel; rõhutab seega, et tähtis on mitte toetada meeste ja naiste pensionilõhet suurendavaid valge raamatu muudatusettepanekuid;

| 41. | kutsub komisjoni üles hindama töökohas toimuvat seksuaalset ahistamist käsitleva ELi direktiivi rakendamist ning koostama aruande puudujääkide ja probleemide kohta, et tugevdada liikmesriikide seadusandlust ja meetmeid; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni üles hindama töökohas toimuvat seksuaalset ahistamist käsitleva ELi direktiivi rakendamist ning koostama aruande puudujääkide ja probleemide kohta, et tugevdada liikmesriikide seadusandlust ja meetmeid;

Majanduslike ja poliitiliste otsuste tegemine

| 42. | juhib tähelepanu asjaolule, et naiste esindatus liikmesriikide valitsustes oli 2009. aastal 23 %, ning toetab siduvate kvootide kehtestamist, et suurendada naiste osakaalu nii riikide valitsustes ja parlamentides kui ka piirkondade ja kohalikul tasandil ning ELi institutsioonides; nõuab samuti tungivalt teadlikkuse tõstmise ja stiimulite kampaaniaid, mis ergutaksid naisi olema poliitiliselt aktiivsemad ning kandideerima kohalike või riikide valitsuste valimistel; |
| --- | --- |

42.

juhib tähelepanu asjaolule, et naiste esindatus liikmesriikide valitsustes oli 2009. aastal 23 %, ning toetab siduvate kvootide kehtestamist, et suurendada naiste osakaalu nii riikide valitsustes ja parlamentides kui ka piirkondade ja kohalikul tasandil ning ELi institutsioonides; nõuab samuti tungivalt teadlikkuse tõstmise ja stiimulite kampaaniaid, mis ergutaksid naisi olema poliitiliselt aktiivsemad ning kandideerima kohalike või riikide valitsuste valimistel;

| 43. | tuletab meelde, et 2014. aastal toimuvad Euroopa valimised ning nendele järgnevad järgmise Euroopa Komisjoni moodustamine ja ELi kõrgetele ametikohtadele nimetamine annavad võimaluse liikuda ELi tasandil võrdse demokraatia poole ning ELil on võimalus olla selles valdkonnas eeskujuks; |
| --- | --- |

43.

tuletab meelde, et 2014. aastal toimuvad Euroopa valimised ning nendele järgnevad järgmise Euroopa Komisjoni moodustamine ja ELi kõrgetele ametikohtadele nimetamine annavad võimaluse liikuda ELi tasandil võrdse demokraatia poole ning ELil on võimalus olla selles valdkonnas eeskujuks;

| 44. | kutsub liikmesriike üles toetama võrdsust, esitades Euroopa voliniku ametikoha kandidaatideks naise ja mehe; kutsub komisjoni presidenti üles seadma komisjoni moodustamisel eesmärgiks võrdsuse; kutsub praegust komisjoni üles sellist korda avalikult toetama; |
| --- | --- |

44.

kutsub liikmesriike üles toetama võrdsust, esitades Euroopa voliniku ametikoha kandidaatideks naise ja mehe; kutsub komisjoni presidenti üles seadma komisjoni moodustamisel eesmärgiks võrdsuse; kutsub praegust komisjoni üles sellist korda avalikult toetama;

| 45. | tuletab meelde, et 2010. aastal moodustasid naised vaid 12 % äriühingute juhatuse liikmetest; toetab komisjoni soovi kehtestada siduvad kvoodid seoses naiste töötamisega suurimate börsil noteeritud äriühingute juhtivatel ametikohtadel; |
| --- | --- |

45.

tuletab meelde, et 2010. aastal moodustasid naised vaid 12 % äriühingute juhatuse liikmetest; toetab komisjoni soovi kehtestada siduvad kvoodid seoses naiste töötamisega suurimate börsil noteeritud äriühingute juhtivatel ametikohtadel;

Muud meetmed

| 46. | palub liikmesriikidel hinnata ümber oma lähenemisviis meestele ja naistele tööturul ja vahenditele, mis võimaldavad töötajatel ühendada pere- ja tööelu, kuna stereotüübid võivad suurendada soolist vahetegemist kutsealadel ning soolist palgalõhet; |
| --- | --- |

46.

palub liikmesriikidel hinnata ümber oma lähenemisviis meestele ja naistele tööturul ja vahenditele, mis võimaldavad töötajatel ühendada pere- ja tööelu, kuna stereotüübid võivad suurendada soolist vahetegemist kutsealadel ning soolist palgalõhet;

| 47. | kutsub liikmesriike üles muutma naiste vastu suunatud vägivalla vastast võitlust esmatähtsaks karistuspoliitikas; ergutab liikmesriike sellega seoses arendama oma siseriiklike õigusasutuste ja politseiteenistuste vahelist koostööd ja heade tavade vahetamist; |
| --- | --- |

47.

kutsub liikmesriike üles muutma naiste vastu suunatud vägivalla vastast võitlust esmatähtsaks karistuspoliitikas; ergutab liikmesriike sellega seoses arendama oma siseriiklike õigusasutuste ja politseiteenistuste vahelist koostööd ja heade tavade vahetamist;

| 48. | rõhutab vajadust võidelda naistevastase vägivalla kõikide vormide vastu; palub komisjonil ja liikmesriikidel teha kooskõlastatud tööd, mis hõlmaks avalikkuse teadlikkuse tõstmise ja teavituskampaaniaid soolisest vägivallast, strateegiaid naise ühiskondlike stereotüüpide muutmiseks kasvatuse ja meedia abil, ning toetada parimate tavade vahetamist; kordab, et on vaja töötada nii ohvrite kui ka agressoritega, et suurendada viimaste teadlikkust ning aidata muuta stereotüüpe ja ühiskonnas valitsevaid uskumusi, mis aitavad kinnistada seda tüüpi vägivalda esile kutsuvaid tingimusi ning selle aktsepteerimist; |
| --- | --- |

48.

rõhutab vajadust võidelda naistevastase vägivalla kõikide vormide vastu; palub komisjonil ja liikmesriikidel teha kooskõlastatud tööd, mis hõlmaks avalikkuse teadlikkuse tõstmise ja teavituskampaaniaid soolisest vägivallast, strateegiaid naise ühiskondlike stereotüüpide muutmiseks kasvatuse ja meedia abil, ning toetada parimate tavade vahetamist; kordab, et on vaja töötada nii ohvrite kui ka agressoritega, et suurendada viimaste teadlikkust ning aidata muuta stereotüüpe ja ühiskonnas valitsevaid uskumusi, mis aitavad kinnistada seda tüüpi vägivalda esile kutsuvaid tingimusi ning selle aktsepteerimist;

| 49. | ergutab komisjoni ja liikmesriike edendama soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist, sealhulgas teavituskampaaniate kaudu, mis tunnustavad naiste rolli ja nende osalemist poliitilises, majanduslikus, ühiskondlikus, spordi-, tervishoiu-, kunsti- ja teaduselus ning kõikidel teistel ühiskonna tasanditel; |
| --- | --- |

49.

ergutab komisjoni ja liikmesriike edendama soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist, sealhulgas teavituskampaaniate kaudu, mis tunnustavad naiste rolli ja nende osalemist poliitilises, majanduslikus, ühiskondlikus, spordi-, tervishoiu-, kunsti- ja teaduselus ning kõikidel teistel ühiskonna tasanditel;

| 50. | on arvamusel, et vaja on seadusandlikke ja muid meetmeid nii riikide kui ka ELi tasandil selleks, et saada üle stereotüüpidest ja kaotada palgalõhe, suurendada naiste osalust valdavalt meeste sektorites, edendada naiste oskuste ja majandusliku suutlikkuse suuremat tunnustamist töökohas, et saada võitu horisontaalsest ja vertikaalsest tõrjutusest ning suurendada naiste esindatust otsustusorganites poliitikas ja ettevõtluses; |
| --- | --- |

50.

on arvamusel, et vaja on seadusandlikke ja muid meetmeid nii riikide kui ka ELi tasandil selleks, et saada üle stereotüüpidest ja kaotada palgalõhe, suurendada naiste osalust valdavalt meeste sektorites, edendada naiste oskuste ja majandusliku suutlikkuse suuremat tunnustamist töökohas, et saada võitu horisontaalsest ja vertikaalsest tõrjutusest ning suurendada naiste esindatust otsustusorganites poliitikas ja ettevõtluses;

| 51. | palub komisjonil ja liikmesriikidel rakendada otsustavaid poliitilisi meetmeid, et võidelda sooliste stereotüüpidega ja julgustada mehi osalema naistega võrdselt kodustes töödes ja laste kasvatamises, eelkõige lapsehoolduspuhkuse ja isapuhkuse võtmise stiimulitega meeste jaoks, mis tugevdab nende vanemaõigusi, tagab meeste ja naiste suurema võrdõiguslikkuse ning edendab asjakohasemat vastutuse jagamist perekonnas ja majapidamises ning parandab naiste võimalusi osaleda täielikult tööturul; kutsub liikmesriike üles veenma tööandjaid, et nad võtaksid kasutusele peresõbralikke meetmeid; |
| --- | --- |

51.

palub komisjonil ja liikmesriikidel rakendada otsustavaid poliitilisi meetmeid, et võidelda sooliste stereotüüpidega ja julgustada mehi osalema naistega võrdselt kodustes töödes ja laste kasvatamises, eelkõige lapsehoolduspuhkuse ja isapuhkuse võtmise stiimulitega meeste jaoks, mis tugevdab nende vanemaõigusi, tagab meeste ja naiste suurema võrdõiguslikkuse ning edendab asjakohasemat vastutuse jagamist perekonnas ja majapidamises ning parandab naiste võimalusi osaleda täielikult tööturul; kutsub liikmesriike üles veenma tööandjaid, et nad võtaksid kasutusele peresõbralikke meetmeid;

| 52. | palub komisjonil ja liikmesriikide valitsustel ergutada arvukamate teadusuuringute läbiviimist sooliste stereotüüpide tekke kohta ning koguda edasisi statistilisi andmeid sooliste stereotüüpide kohta, töötades välja asjakohased näitajad; |
| --- | --- |

52.

palub komisjonil ja liikmesriikide valitsustel ergutada arvukamate teadusuuringute läbiviimist sooliste stereotüüpide tekke kohta ning koguda edasisi statistilisi andmeid sooliste stereotüüpide kohta, töötades välja asjakohased näitajad;

| 53. | tuletab komisjonile meelde, et sooline võrdõiguslikkus on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 23; |
| --- | --- |

53.

tuletab komisjonile meelde, et sooline võrdõiguslikkus on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 23;

| 54. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama meeste ja naiste tööhõivevõimalusi mitmesugustes valdkondades, et tagada tööturu vajadustele vastamine ja võrdsed võimalused mõlema soo esindajatele; |
| --- | --- |

54.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama meeste ja naiste tööhõivevõimalusi mitmesugustes valdkondades, et tagada tööturu vajadustele vastamine ja võrdsed võimalused mõlema soo esindajatele;

| 55. | kutsub komisjoni üles võitlema kõigi naiste vastu suunatud vägivallavormide, diskrimineerimise ja stereotüüpide vastu, et tagada naistele kõigi nende inimõiguste kasutamine; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni üles võitlema kõigi naiste vastu suunatud vägivallavormide, diskrimineerimise ja stereotüüpide vastu, et tagada naistele kõigi nende inimõiguste kasutamine;

| 56. | kutsub komisjoni üles nõudma liikmesriikidelt tungivalt Euroopa soolise võrdõiguslikkuse paktiga võetud kohustuste täitmist; |
| --- | --- |

56.

kutsub komisjoni üles nõudma liikmesriikidelt tungivalt Euroopa soolise võrdõiguslikkuse paktiga võetud kohustuste täitmist;

| 57. | kutsub Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituuti ja erinevaid riiklikke soolise võrdõiguslikkuse instituute üles edendama edasisi teadusuuringuid sooliste stereotüüpide algpõhjuste ning stereotüüpide mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele ja rõhutab uute ideede vahetamise ja parimate tavade valdkonnas läbiviidavate teadusuuringute tähtsust, et kaotada liikmesriikides ja ELi institutsioonides soolised stereotüübid; |
| --- | --- |

57.

kutsub Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituuti ja erinevaid riiklikke soolise võrdõiguslikkuse instituute üles edendama edasisi teadusuuringuid sooliste stereotüüpide algpõhjuste ning stereotüüpide mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele ja rõhutab uute ideede vahetamise ja parimate tavade valdkonnas läbiviidavate teadusuuringute tähtsust, et kaotada liikmesriikides ja ELi institutsioonides soolised stereotüübid;

| 58. | tuletab komisjonile meelde Euroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta resolutsiooni turunduse ja reklaami mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele ning palub komisjonil ellu viia selles resolutsioonis esitatud soovitused; |
| --- | --- |

58.

tuletab komisjonile meelde Euroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta resolutsiooni turunduse ja reklaami mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele ning palub komisjonil ellu viia selles resolutsioonis esitatud soovitused;

| 59. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles korraldama teadlikkuse tõstmise ning haridus- ja koolituskampaaniaid, et võidelda diskrimineerivate kultuurinormidega ning valitsevate seksistlike stereotüüpide ja sotsiaalse häbimärgistamise probleemiga, mis suurendab ja põlistab naistevastast vägivalda, ning tagama, et vägivalda ei õigustataks kommete, tavade ega usuliste kaalutlustega; |
| --- | --- |

59.

kutsub ELi ja selle liikmesriike üles korraldama teadlikkuse tõstmise ning haridus- ja koolituskampaaniaid, et võidelda diskrimineerivate kultuurinormidega ning valitsevate seksistlike stereotüüpide ja sotsiaalse häbimärgistamise probleemiga, mis suurendab ja põlistab naistevastast vägivalda, ning tagama, et vägivalda ei õigustataks kommete, tavade ega usuliste kaalutlustega;

| 60. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles jagama häid mudeleid, edendama liikmesriikide vahel kogemuste jagamise kaudu üksteiselt õppimist ning looma rahalised vahendid ELi tasemel ja korraldama liikmesriikides kampaaniaid sooliste stereotüüpide kaotamiseks; |
| --- | --- |

60.

kutsub ELi ja selle liikmesriike üles jagama häid mudeleid, edendama liikmesriikide vahel kogemuste jagamise kaudu üksteiselt õppimist ning looma rahalised vahendid ELi tasemel ja korraldama liikmesriikides kampaaniaid sooliste stereotüüpide kaotamiseks;

| 61. | kutsub ELi üles täitma rassilist ja soolist diskrimineerimist puudutavat lünka Euroopa õigusaktides ja tegema uusi seadusandlikke ettepanekuid, et tagada naistele ja meestele hariduses ja meedias võrdsed õigused; |
| --- | --- |

61.

kutsub ELi üles täitma rassilist ja soolist diskrimineerimist puudutavat lünka Euroopa õigusaktides ja tegema uusi seadusandlikke ettepanekuid, et tagada naistele ja meestele hariduses ja meedias võrdsed õigused;

| 62. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles arendama välja kaitsemeetmed (nagu ombudsmanid või meedia jälgimise asutused, kus on rakendatud soolise võrdõiguslikkuse spetsialistid), millega tagada, et tööstusharudele kehtivad käitumisjuhised sisaldavad soolise võrdõiguslikkuse mõõdet ja seda järgitakse ning et vajadusel on üldsusel võimalus esitada kaebusi; |
| --- | --- |

62.

kutsub ELi ja selle liikmesriike üles arendama välja kaitsemeetmed (nagu ombudsmanid või meedia jälgimise asutused, kus on rakendatud soolise võrdõiguslikkuse spetsialistid), millega tagada, et tööstusharudele kehtivad käitumisjuhised sisaldavad soolise võrdõiguslikkuse mõõdet ja seda järgitakse ning et vajadusel on üldsusel võimalus esitada kaebusi;

o

o o

| 63. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

63.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 59, 23.2.2001, lk 258.

(2)  ELT C 320 E, 15.12.2005, lk 247.

(3)  ELT C 348 E, 21.12.2010, lk 11.

(4)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(5)  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

(6)  EÜT L 269, 5.10.2002, lk 15.

(7)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta järelduste lisa.

(8)  ELT C 295 E, 4.12.2009, lk 43.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0069.

(10)  EÜT C 304, 6.10.1997, lk 60.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/27

---

P7_TA(2013)0075

Naiste olukord Põhja-Aafrikas

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta resolutsioon naiste olukorra kohta Põhja-Aafrikas (2012/2102(INI))

(2016/C 036/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 5 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 5 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23,

| — | võttes arvesse Aafrika–ELi strateegilist partnerlust „Aafrika–ELi ühisstrateegia”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika–ELi strateegilist partnerlust „Aafrika–ELi ühisstrateegia”,

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (COM(2010)0491),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatisi „Partnerlus Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel” (COM(2011)0200), „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele” (COM(2011)0303) ning „Euroopa uue naabruspoliitika rakendamise tulemused” (JOIN(2012)0014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatisi „Partnerlus Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel” (COM(2011)0200), „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele” (COM(2011)0303) ning „Euroopa uue naabruspoliitika rakendamise tulemused” (JOIN(2012)0014),

| — | võttes arvesse komisjoni demokratiseerimise ja inimõigustega seotud temaatilisi ja geograafilisi rahastamisvahendeid, nagu demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR) ning Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument (ENPI), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni demokratiseerimise ja inimõigustega seotud temaatilisi ja geograafilisi rahastamisvahendeid, nagu demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR) ning Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument (ENPI),

| — | võttes arvesse inimkaubanduse kaotamist käsitlevat ELi strateegiat aastateks 2012–2016 (COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimkaubanduse kaotamist käsitlevat ELi strateegiat aastateks 2012–2016 (COM(2012)0286),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsiooni (1), milles käsitletakse soolist võrdõiguslikkust araabia kevade edu eeltingimusena, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsiooni (1), milles käsitletakse soolist võrdõiguslikkust araabia kevade edu eeltingimusena,

| — | võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, 20. novembri 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja selle 25. mai 2000. aasta fakultatiivprotokolli laste müügi, lasteprostitutsiooni ja -pornograafia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, 20. novembri 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja selle 25. mai 2000. aasta fakultatiivprotokolli laste müügi, lasteprostitutsiooni ja -pornograafia kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 20. detsembri 2012. aasta resolutsiooni nr 67/167 naiste suguelundite moonutamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 20. detsembri 2012. aasta resolutsiooni nr 67/167 naiste suguelundite moonutamise kohta,

| — | võttes arvesse 1995. aasta septembris Pekingis toimunud neljandat ülemaailmset naisteteemalist konverentsi, Pekingis vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid lõppdokumente, mis võeti vastu 9. juunil 2000. aastal, 11. märtsil 2005. aastal ja 2. märtsil 2010. aastal ehk vastavalt ÜRO erakorralistel istungjärkudel Peking + 5, Peking + 10 ja Peking + 15, kus käsitleti edasisi meetmeid ja algatusi Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi rakendamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1995. aasta septembris Pekingis toimunud neljandat ülemaailmset naisteteemalist konverentsi, Pekingis vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid lõppdokumente, mis võeti vastu 9. juunil 2000. aastal, 11. märtsil 2005. aastal ja 2. märtsil 2010. aastal ehk vastavalt ÜRO erakorralistel istungjärkudel Peking + 5, Peking + 10 ja Peking + 15, kus käsitleti edasisi meetmeid ja algatusi Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi rakendamiseks,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika harta protokolli naiste õiguste kohta Aafrikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika harta protokolli naiste õiguste kohta Aafrikas,

| — | võttes arvesse Vahemere Liidu parlamentaarse assamblee tegevust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vahemere Liidu parlamentaarse assamblee tegevust,

| — | võttes arvesse Istanbuli–Marrakechi protsessi ning naiste ühiskondliku rolli tugevdamist käsitleva 14.–15. novembril 2006. aastal Istanbulis toimunud esimese ja 11.–12. novembril 2009. aastal Marrakechis toimunud teise Euroopa – Vahemere piirkonna riikide ministrite konverentsi järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Istanbuli–Marrakechi protsessi ning naiste ühiskondliku rolli tugevdamist käsitleva 14.–15. novembril 2006. aastal Istanbulis toimunud esimese ja 11.–12. novembril 2009. aastal Marrakechis toimunud teise Euroopa – Vahemere piirkonna riikide ministrite konverentsi järeldusi,

| — | võttes arvesse ELi rahastatud piirkondliku projekti „Ühise soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava edendamine Istanbuli protsessi abil” raames 2012. aasta juunis ja novembris Beirutis ja Ammanis toimunud kodanikuühiskonna, riikide esindajate ja poliitiliste liidrite vaheliste Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkondlike dialoogide järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi rahastatud piirkondliku projekti „Ühise soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava edendamine Istanbuli protsessi abil” raames 2012. aasta juunis ja novembris Beirutis ja Ammanis toimunud kodanikuühiskonna, riikide esindajate ja poliitiliste liidrite vaheliste Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkondlike dialoogide järeldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni ja ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuuri (UN Women) juhitavat Vahemere lõunapiirkonnale suunatud ühist piirkondlikku programmi „Spring Forward for Women”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuuri (UN Women) juhitavat Vahemere lõunapiirkonnale suunatud ühist piirkondlikku programmi „Spring Forward for Women”,

| — | võttes arvesse UNICEFi „Progress for Children Report” sarja 10. aruannet, milles käsitletakse noorukeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNICEFi „Progress for Children Report” sarja 10. aruannet, milles käsitletakse noorukeid,

| — | võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi raames koostatud araabia maade inimarengu 2005. aasta aruannet „Naiste mõjuvõimu suurendamise püüded araabia maades” ning 2009. aasta aruannet „Inimeste julgeoleku alased probleemid araabia maades”, eriti selle peatükki haavatavatesse rühmadesse kuuluvate isikute isikliku julgeoleku puudumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi raames koostatud araabia maade inimarengu 2005. aasta aruannet „Naiste mõjuvõimu suurendamise püüded araabia maades” ning 2009. aasta aruannet „Inimeste julgeoleku alased probleemid araabia maades”, eriti selle peatükki haavatavatesse rühmadesse kuuluvate isikute isikliku julgeoleku puudumise kohta,

| — | võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Egiptuses (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Egiptuses (2),

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni lõunanaabruse ja eriti Liibüa kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni lõunanaabruse ja eriti Liibüa kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika lõunamõõtme läbivaatamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika lõunamõõtme läbivaatamise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni seksuaalvägivalla kasutamise kohta Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida konfliktides (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni seksuaalvägivalla kasutamise kohta Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida konfliktides (5),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2012. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2011 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2012. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2011 (6),

| — | võttes arvesse oma 29. märtsi 2012. aasta soovitust nõukogule Euroopa demokraatia sihtkapitali võimaliku loomise korraldamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. märtsi 2012. aasta soovitust nõukogule Euroopa demokraatia sihtkapitali võimaliku loomise korraldamise kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0047/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0047/2013),

| A. | arvestades, et paljud naised ja eriti noored naised olid Põhja-Aafrikas araabia kevade sündmustega väga lähedalt seotud – nad osalesid muu hulgas algusest peale meeleavaldustel, avalikes ja poliitilistes aruteludes ning valimistel, tegutsesid aktiivselt kodanikuühiskonnas, sotsiaalmeedias ja blogides ning seetõttu olid ja on oma riikide demokratiseerimise ning arengu ja ühtekuuluvuse suurendamise olulised osalised; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paljud naised ja eriti noored naised olid Põhja-Aafrikas araabia kevade sündmustega väga lähedalt seotud – nad osalesid muu hulgas algusest peale meeleavaldustel, avalikes ja poliitilistes aruteludes ning valimistel, tegutsesid aktiivselt kodanikuühiskonnas, sotsiaalmeedias ja blogides ning seetõttu olid ja on oma riikide demokratiseerimise ning arengu ja ühtekuuluvuse suurendamise olulised osalised;

| B. | arvestades, et kõnealustes riikides on hetkel käimas poliitilised ümberkorraldused ja üleminek demokraatiale ning nende põhiseaduste muutmine või kohandamine, millega on naised aktiivselt ja pidevalt seotud kas parlamendiliikmete, valitud ametnike või kodanikuühiskonna esindajatena; arvestades, et selle tulemusena kujundatakse välja asjaomaste riikide demokraatlik kord ning põhiõigused ja -vabadused, mistõttu mõjutab see protsess ka naiste seisundit; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõnealustes riikides on hetkel käimas poliitilised ümberkorraldused ja üleminek demokraatiale ning nende põhiseaduste muutmine või kohandamine, millega on naised aktiivselt ja pidevalt seotud kas parlamendiliikmete, valitud ametnike või kodanikuühiskonna esindajatena; arvestades, et selle tulemusena kujundatakse välja asjaomaste riikide demokraatlik kord ning põhiõigused ja -vabadused, mistõttu mõjutab see protsess ka naiste seisundit;

| C. | arvestades, et naiste roll revolutsioonides ei erine sellest, mida neil tuleb täita demokraatiale üleminekul ja riigi uuesti ülesehitamisel; arvestades, et nende protsesside edu sõltub otseselt naiste täielikust kaasamisest kõigil otsustamistasanditel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et naiste roll revolutsioonides ei erine sellest, mida neil tuleb täita demokraatiale üleminekul ja riigi uuesti ülesehitamisel; arvestades, et nende protsesside edu sõltub otseselt naiste täielikust kaasamisest kõigil otsustamistasanditel;

| D. | arvestades, et vaatamata sellele, et õiguste tõhus rakendamine oli diktaatorliku ja patroneeriva riigikorra ajal piiratud ning naiste osalemine sõltus mitmete piiravate tingimuste täitmisest, on naiste osakaal nende riikide kõrghariduses, kodanikuühiskonna organisatsioonides, ettevõtetes ja asutustes viimaste aastakümnete jooksul kasvanud (olgugi et ebaühtlaselt); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vaatamata sellele, et õiguste tõhus rakendamine oli diktaatorliku ja patroneeriva riigikorra ajal piiratud ning naiste osalemine sõltus mitmete piiravate tingimuste täitmisest, on naiste osakaal nende riikide kõrghariduses, kodanikuühiskonna organisatsioonides, ettevõtetes ja asutustes viimaste aastakümnete jooksul kasvanud (olgugi et ebaühtlaselt);

| E. | arvestades, et naiste õigused on praeguste poliitiliste protsesside üks kõige enam käsitletud küsimusi, samuti on need naiste peamiseks mureküsimuseks, kuna neid ähvardavad tagasilöögid ja hirmutamine, mis võib vähendada ühtse demokraatia ja võrdsete kodanikeõiguste saavutamise võimalusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et naiste õigused on praeguste poliitiliste protsesside üks kõige enam käsitletud küsimusi, samuti on need naiste peamiseks mureküsimuseks, kuna neid ähvardavad tagasilöögid ja hirmutamine, mis võib vähendada ühtse demokraatia ja võrdsete kodanikeõiguste saavutamise võimalusi;

| F. | arvestades, et põhiseaduse üle peetavatel aruteludel keskendutakse mitmele üldisele soolise võrdõiguslikkuse küsimusele, nagu tütarlaste ja naiste õigused kui universaalsete inimõiguste lahutamatu osa, võrdsed õigused ning rahvusvaheliste konventsioonide järgimine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et põhiseaduse üle peetavatel aruteludel keskendutakse mitmele üldisele soolise võrdõiguslikkuse küsimusele, nagu tütarlaste ja naiste õigused kui universaalsete inimõiguste lahutamatu osa, võrdsed õigused ning rahvusvaheliste konventsioonide järgimine;

| G. | arvestades, et naiste esindatus poliitikas ja kõigi sektorite otsustustasandi ametikohtadel on küll riigiti erinev, kuid võrreldes naiste suure osatähtsusega ülestõusudega seotud eri liikumistes ja neile järgnenud valimistel ning kõrgelt haritud naiste arvu suurenemisega on see siiski protsentuaalselt pettumustvalmistavalt väike; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et naiste esindatus poliitikas ja kõigi sektorite otsustustasandi ametikohtadel on küll riigiti erinev, kuid võrreldes naiste suure osatähtsusega ülestõusudega seotud eri liikumistes ja neile järgnenud valimistel ning kõrgelt haritud naiste arvu suurenemisega on see siiski protsentuaalselt pettumustvalmistavalt väike;

| H. | arvestades, et Euroopa läbivaadatud naabruspoliitikas tuleks panna suuremat rõhku soolisele võrdõiguslikkusele, naiste mõjuvõimu suurendamisele ja kodanikuühiskonna toetamisele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa läbivaadatud naabruspoliitikas tuleks panna suuremat rõhku soolisele võrdõiguslikkusele, naiste mõjuvõimu suurendamisele ja kodanikuühiskonna toetamisele;

| I. | arvestades, et praegu on kõnealuse piirkonna soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimustele ette nähtud ELi eritoetuse suuruseks 92 miljonit eurot, millest 77 miljonit eurot on mõeldud kasutamiseks kahepoolsel ja 15 miljonit eurot piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et praegu on kõnealuse piirkonna soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimustele ette nähtud ELi eritoetuse suuruseks 92 miljonit eurot, millest 77 miljonit eurot on mõeldud kasutamiseks kahepoolsel ja 15 miljonit eurot piirkondlikul tasandil;

| J. | arvestades, et kõige märkimisväärsemat ELi kahepoolset programmi hakatakse rakendama Marokos ning selle eelarve on 45 miljonit eurot, mis on ette nähtud soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks, ning arvestades, et Egiptuses hakkab ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuur rakendama 4 miljonit eurot maksvat projekti, samal ajal kui Tuneesias ja Liibüas rakendab nimetatud agentuur valimisteks valmistumisel naiste toetamisele suunatud kahepoolseid programme; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kõige märkimisväärsemat ELi kahepoolset programmi hakatakse rakendama Marokos ning selle eelarve on 45 miljonit eurot, mis on ette nähtud soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks, ning arvestades, et Egiptuses hakkab ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuur rakendama 4 miljonit eurot maksvat projekti, samal ajal kui Tuneesias ja Liibüas rakendab nimetatud agentuur valimisteks valmistumisel naiste toetamisele suunatud kahepoolseid programme;

| K. | arvestades, et sotsiaal-majanduslik olukord, eriti noorte ja naiste suur töötus, ning vaesus, millega sageli kaasneb naiste marginaliseerimine ja mis muudab nad üha haavatavamateks, kuulusid piirkonnas toimunud ülestõusude peapõhjuste hulka, millele lisandusid õiguste, inimväärikuse ja õiglusega seotud püüdlused; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et sotsiaal-majanduslik olukord, eriti noorte ja naiste suur töötus, ning vaesus, millega sageli kaasneb naiste marginaliseerimine ja mis muudab nad üha haavatavamateks, kuulusid piirkonnas toimunud ülestõusude peapõhjuste hulka, millele lisandusid õiguste, inimväärikuse ja õiglusega seotud püüdlused;

| L. | arvestades, et ülestõusude ajal ning neile järgnenud perioodil kasutati kogu piirkonnas tütarlaste ja naiste vastu palju seksuaalvägivalda, muu hulgas toimus vägistamisi ja süütusekontrolle, mida kasutati naiste poliitiliseks survestamiseks, muu hulgas julgeolekujõudude poolt, samuti kogesid naised avalikku seksuaalset ahistamist; arvestades, et äärmusrühmitused kasutavad soopõhist hirmutamist üha enam; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ülestõusude ajal ning neile järgnenud perioodil kasutati kogu piirkonnas tütarlaste ja naiste vastu palju seksuaalvägivalda, muu hulgas toimus vägistamisi ja süütusekontrolle, mida kasutati naiste poliitiliseks survestamiseks, muu hulgas julgeolekujõudude poolt, samuti kogesid naised avalikku seksuaalset ahistamist; arvestades, et äärmusrühmitused kasutavad soopõhist hirmutamist üha enam;

| M. | arvestades, et migrantidest naiste ja laste olukord on piirkonna teatavates osades valitseva ebakindluse ja majanduskriisi tõttu veelgi kriitilisem; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et migrantidest naiste ja laste olukord on piirkonna teatavates osades valitseva ebakindluse ja majanduskriisi tõttu veelgi kriitilisem;

| N. | arvestades, et inimkaubanduse oht kasvab üleminekuriikides ja nendes piirkondades, kus tsiviilisikuid mõjutavad konfliktid või kus on palju pagulasi või riigisiseseid põgenikke; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et inimkaubanduse oht kasvab üleminekuriikides ja nendes piirkondades, kus tsiviilisikuid mõjutavad konfliktid või kus on palju pagulasi või riigisiseseid põgenikke;

| O. | arvestades, et põhiseaduse üle peetavate arutelude üheks põhiküsimuseks on see, kas islam tuleks põhiseaduses määratleda rahva- või riigiusundina; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et põhiseaduse üle peetavate arutelude üheks põhiküsimuseks on see, kas islam tuleks põhiseaduses määratleda rahva- või riigiusundina;

| P. | arvestades, et 2012. aasta detsembris toimunud Egiptuse põhiseaduse rahvahääletusel ei olnud piisavat rahvastikuosalust ega suudetud saavutada üksmeelt kõigi sidusrühmade vahel, mistõttu jäid lahtiseks mõned küsimused ning jäi tõlgendusruum põhiseaduse peamistes küsimustes, sealhulgas naiste õiguste küsimuses; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 2012. aasta detsembris toimunud Egiptuse põhiseaduse rahvahääletusel ei olnud piisavat rahvastikuosalust ega suudetud saavutada üksmeelt kõigi sidusrühmade vahel, mistõttu jäid lahtiseks mõned küsimused ning jäi tõlgendusruum põhiseaduse peamistes küsimustes, sealhulgas naiste õiguste küsimuses;

| Q. | arvestades, et Vahemere Liidu parlamentaarne mõõde ja Istanbuli–Marrakechi protsess kuuluvad seaduseandjate parimate abivahendite hulka kõikide nende küsimuste suhtes arvamuste vahetamiseks ning et Vahemere Liidu parlamentaarses assamblees on naiste õiguste komisjon, mida tuleb asjakohaselt kasutada; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Vahemere Liidu parlamentaarne mõõde ja Istanbuli–Marrakechi protsess kuuluvad seaduseandjate parimate abivahendite hulka kõikide nende küsimuste suhtes arvamuste vahetamiseks ning et Vahemere Liidu parlamentaarses assamblees on naiste õiguste komisjon, mida tuleb asjakohaselt kasutada;

Naiste õigused

| 1. | kutsub asjaomaste riikide ametiasutusi üles kinnistama oma põhiseadustes lõplikult soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte, et selgesõnaliselt formuleerida naiste ja tütarlaste igasuguse diskrimineerimise ja nende vastu suunatud vägivalla keelustamine, positiivse diskrimineerimise võimalus ning naiste poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete õiguste juurutamine; kutsub kõnealuste riikide seadusandjaid üles reformima kooskõlas rahvusvaheliste ja piirkondlike õigusaktidega kõiki kehtivaid seadusi ning lisama võrdsuse põhimõtte kõikidesse eelnõudesse või seadusandlikesse ettepanekutesse, millega võib kaasneda naiste diskrimineerimine, näiteks abielu, lahutuse, lapse hooldusõiguse, vanemlike õiguste, kodakondsuse, pärandi ning õigus- ja teovõime valdkonnas, ning juurutama naiste õiguste kaitsmiseks omamaiseid mehhanisme; |
| --- | --- |

1.

kutsub asjaomaste riikide ametiasutusi üles kinnistama oma põhiseadustes lõplikult soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte, et selgesõnaliselt formuleerida naiste ja tütarlaste igasuguse diskrimineerimise ja nende vastu suunatud vägivalla keelustamine, positiivse diskrimineerimise võimalus ning naiste poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete õiguste juurutamine; kutsub kõnealuste riikide seadusandjaid üles reformima kooskõlas rahvusvaheliste ja piirkondlike õigusaktidega kõiki kehtivaid seadusi ning lisama võrdsuse põhimõtte kõikidesse eelnõudesse või seadusandlikesse ettepanekutesse, millega võib kaasneda naiste diskrimineerimine, näiteks abielu, lahutuse, lapse hooldusõiguse, vanemlike õiguste, kodakondsuse, pärandi ning õigus- ja teovõime valdkonnas, ning juurutama naiste õiguste kaitsmiseks omamaiseid mehhanisme;

| 2. | kutsub riikide ametiasutusi üles tagama soolise võrdõiguslikkuse nii karistusseadustikes kui ka sotsiaalkindlustussüsteemides; |
| --- | --- |

2.

kutsub riikide ametiasutusi üles tagama soolise võrdõiguslikkuse nii karistusseadustikes kui ka sotsiaalkindlustussüsteemides;

| 3. | rõhutab asjaolu, et naiste ja meeste võrdne osalemine kõikides eluvaldkondades on demokraatia äärmiselt oluline osa ning et naiste osalemine juhtimisprotsessides on sotsiaal-majanduslike edusammude, sotsiaalse ühtekuluvuse ja õiglase demokraatliku juhtimise eeltingimus; nõuab seetõttu tungivalt, et kõik riigid tähtsustaksid oma demokraatia edendamise tegevuskavades esmajoones soolist võrdõiguslikkust; |
| --- | --- |

3.

rõhutab asjaolu, et naiste ja meeste võrdne osalemine kõikides eluvaldkondades on demokraatia äärmiselt oluline osa ning et naiste osalemine juhtimisprotsessides on sotsiaal-majanduslike edusammude, sotsiaalse ühtekuluvuse ja õiglase demokraatliku juhtimise eeltingimus; nõuab seetõttu tungivalt, et kõik riigid tähtsustaksid oma demokraatia edendamise tegevuskavades esmajoones soolist võrdõiguslikkust;

| 4. | rõhutab, et Põhja-Aafrika praegune üleminekuprotsess viib demokraatlike poliitiliste süsteemide ja ühiskondadeni ainult juhul, kui saavutatakse sooline võrdõiguslikkus, sealhulgas iga inimese vabadus valida enda jaoks sobiv eluviis; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et Põhja-Aafrika praegune üleminekuprotsess viib demokraatlike poliitiliste süsteemide ja ühiskondadeni ainult juhul, kui saavutatakse sooline võrdõiguslikkus, sealhulgas iga inimese vabadus valida enda jaoks sobiv eluviis;

| 5. | kutsub Põhja-Aafrika riikide ametiasutusi üles rakendama täielikult ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW), samuti selle protokolle ning kõiki muid inimõigusi käsitlevaid rahvusvahelisi konventsioone ning tühistama seega kõik CEDAWi rakendamisel tehtud piirangud; palub neil ühtlasi teha koostööd tütarlaste ja naiste õiguste kaitseks loodud ÜRO mehhanismidega; |
| --- | --- |

5.

kutsub Põhja-Aafrika riikide ametiasutusi üles rakendama täielikult ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW), samuti selle protokolle ning kõiki muid inimõigusi käsitlevaid rahvusvahelisi konventsioone ning tühistama seega kõik CEDAWi rakendamisel tehtud piirangud; palub neil ühtlasi teha koostööd tütarlaste ja naiste õiguste kaitseks loodud ÜRO mehhanismidega;

| 6. | tuletab meelde naissoost islamiõpetlaste vahelist avalikku arutelu, mille eesmärk on tõlgendada religioosseid tekste naiste õiguste ja võrdõiguslikkuse seisukohast; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde naissoost islamiõpetlaste vahelist avalikku arutelu, mille eesmärk on tõlgendada religioosseid tekste naiste õiguste ja võrdõiguslikkuse seisukohast;

| 7. | tuletab meelde, et oluline on tagada sõna- ja usuvabadus ning pluralism, muu hulgas eelkõige naiste seas vastastikuse austuse ja religioonidevahelise dialoogi edendamise kaudu; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et oluline on tagada sõna- ja usuvabadus ning pluralism, muu hulgas eelkõige naiste seas vastastikuse austuse ja religioonidevahelise dialoogi edendamise kaudu;

| 8. | innustab riike alustama kaasavat, ulatuslikku ja vabatahtlikku arutelu kõigi sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna, tööturu osapoolte, kohalike naisorganisatsioonide, kohalike ametiasutuste ja usujuhtidega, ning kindlustama naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte kaitsmise ja järgimise; |
| --- | --- |

8.

innustab riike alustama kaasavat, ulatuslikku ja vabatahtlikku arutelu kõigi sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna, tööturu osapoolte, kohalike naisorganisatsioonide, kohalike ametiasutuste ja usujuhtidega, ning kindlustama naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte kaitsmise ja järgimise;

| 9. | tuletab meelde, et ükski monoteistlik religioon ei toeta vägivalda ja seda ei saa kasutada vägivalla õigustamiseks; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et ükski monoteistlik religioon ei toeta vägivalda ja seda ei saa kasutada vägivalla õigustamiseks;

| 10. | kutsub Põhja-Aafrika riike üles võtma vastu õigusakte ja konkreetseid meetmeid, millega keelustatakse igasugune naistevastane vägivald, sealhulgas kodu- ja seksuaalvägivald, seksuaalne ahistamine ja kahjulikud tavad, näiteks naiste suguelundite moonutamine ja sundabielud, eelkõige alaealiste tütarlaste puhul, ning sätestatakse niisuguste tegude eest määratavad karistused; rõhutab ohvrite kaitsmise ja asjakohaste teenuste pakkumise olulisust; väljendab heameelt hiljutise koduvägivalla vastase kampaania üle, mille algatas Tuneesia nais- ja perekonnaküsimuste eest vastutav minister, ning Maroko jätkuva pühendumuse üle sellele küsimusele, millega seoses korraldas ta 2012. aastal kümnenda riikliku kampaania naistevastase vägivalla vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

10.

kutsub Põhja-Aafrika riike üles võtma vastu õigusakte ja konkreetseid meetmeid, millega keelustatakse igasugune naistevastane vägivald, sealhulgas kodu- ja seksuaalvägivald, seksuaalne ahistamine ja kahjulikud tavad, näiteks naiste suguelundite moonutamine ja sundabielud, eelkõige alaealiste tütarlaste puhul, ning sätestatakse niisuguste tegude eest määratavad karistused; rõhutab ohvrite kaitsmise ja asjakohaste teenuste pakkumise olulisust; väljendab heameelt hiljutise koduvägivalla vastase kampaania üle, mille algatas Tuneesia nais- ja perekonnaküsimuste eest vastutav minister, ning Maroko jätkuva pühendumuse üle sellele küsimusele, millega seoses korraldas ta 2012. aastal kümnenda riikliku kampaania naistevastase vägivalla vastu võitlemiseks;

| 11. | tuletab meelde, et lesbisid diskrimineeritakse kahekordselt, ning kutsub Põhja-Aafrika riikide ametiasutusi üles lõpetama homoseksuaalsuse käsitamise kuriteona ja tagama, et naisi ei diskrimineeritaks nende seksuaalse sättumuse alusel; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et lesbisid diskrimineeritakse kahekordselt, ning kutsub Põhja-Aafrika riikide ametiasutusi üles lõpetama homoseksuaalsuse käsitamise kuriteona ja tagama, et naisi ei diskrimineeritaks nende seksuaalse sättumuse alusel;

| 12. | rõhutab, kui oluline on võidelda karistamatuse vastu seoses igasuguse naistevastase vägivalla, eelkõige seksuaalvägivallaga, tagades selliste kuritegude tulemusliku uurimise, nende eest vastutusele võtmise ja karmilt karistamise, alaealistele piisava kaitse pakkumise kohtusüsteemi poolt ning kõikidele naistele õiguskaitse täieliku kättesaadavuse usulise ja/või etnilise diskrimineerimiseta; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, kui oluline on võidelda karistamatuse vastu seoses igasuguse naistevastase vägivalla, eelkõige seksuaalvägivallaga, tagades selliste kuritegude tulemusliku uurimise, nende eest vastutusele võtmise ja karmilt karistamise, alaealistele piisava kaitse pakkumise kohtusüsteemi poolt ning kõikidele naistele õiguskaitse täieliku kättesaadavuse usulise ja/või etnilise diskrimineerimiseta;

| 13. | kutsub riikide valitsusi üles pakkuma piisavat koolitust tagamaks, et õigussüsteemi töötajad ja julgeolekujõud oleksid nõuetekohaselt võimelised tegelema seksuaalvägivallaga seotud kuritegude ja selliste kuritegude ohvritega; rõhutab ühtlasi, kui oluline on üleminekuperioodi õigussüsteemi sootundlikkus; |
| --- | --- |

13.

kutsub riikide valitsusi üles pakkuma piisavat koolitust tagamaks, et õigussüsteemi töötajad ja julgeolekujõud oleksid nõuetekohaselt võimelised tegelema seksuaalvägivallaga seotud kuritegude ja selliste kuritegude ohvritega; rõhutab ühtlasi, kui oluline on üleminekuperioodi õigussüsteemi sootundlikkus;

| 14. | mõistab hukka igasuguse vägivalla, eelkõige seksuaalvägivalla kasutamise ülestõusude eel, ajal ja pärast neid, samuti selle jätkuva kasutamise poliitilise survestamise vahendina ning naiste rõhumise, hirmutamise ja alandamise vahendina; palub, et riiklikud õigussüsteemid menetleksid neid kuritegusid asjakohaste meetmetega, ning rõhutab, et kui riiklikul tasandil ei ole võimalik kohtulikke meetmeid võtta, võiks sekkuda Rahvusvaheline Kriminaalkohus; |
| --- | --- |

14.

mõistab hukka igasuguse vägivalla, eelkõige seksuaalvägivalla kasutamise ülestõusude eel, ajal ja pärast neid, samuti selle jätkuva kasutamise poliitilise survestamise vahendina ning naiste rõhumise, hirmutamise ja alandamise vahendina; palub, et riiklikud õigussüsteemid menetleksid neid kuritegusid asjakohaste meetmetega, ning rõhutab, et kui riiklikul tasandil ei ole võimalik kohtulikke meetmeid võtta, võiks sekkuda Rahvusvaheline Kriminaalkohus;

| 15. | juhib tähelepanu asjaolule, et naised on muutunud Põhja-Aafrika riikides toimunud ülestõusude ajal ja pärast neid haavatavamaks ja nende ohvristamine on sagenenud; |
| --- | --- |

15.

juhib tähelepanu asjaolule, et naised on muutunud Põhja-Aafrika riikides toimunud ülestõusude ajal ja pärast neid haavatavamaks ja nende ohvristamine on sagenenud;

| 16. | kutsub Põhja-Aafrika riike üles töötama välja strateegia ülestõusude ajal ja järel seksuaalvägivalla ohvriks langenud inimeste jaoks, pakkudes neile piisavat hüvitist ning majanduslikku, sotsiaalset ja psühholoogilist tuge; kutsub Põhja-Aafrika riikide ametiasutusi üles tähtsustama nende kuritegude toimepanijate vastutuselevõtmist; |
| --- | --- |

16.

kutsub Põhja-Aafrika riike üles töötama välja strateegia ülestõusude ajal ja järel seksuaalvägivalla ohvriks langenud inimeste jaoks, pakkudes neile piisavat hüvitist ning majanduslikku, sotsiaalset ja psühholoogilist tuge; kutsub Põhja-Aafrika riikide ametiasutusi üles tähtsustama nende kuritegude toimepanijate vastutuselevõtmist;

| 17. | mõistab hukka naiste suguelundite moonutamise tava, mis on endiselt kasutusel teatavates Egiptuse piirkondades, ning kutsub riikide ametiasutusi üles tõhustama asjaomase keelu rakendamist ning kutsub komisjoni üles looma programme, mille eesmärk on kõnealune tava välja juurida, sealhulgas vabaühenduste kaasamise ning terviseõpetuse abil; rõhutab lisaks, kui oluline on teadlikkuse tõstmine, kogukonna mobiliseerimine, haridus ja koolitus ning kui vajalik on riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ja kodanikuühiskonna, aga ka usu- ja kogukonnajuhtide osalemine naiste suguelundite moonutamise tava vastu võitlemises; |
| --- | --- |

17.

mõistab hukka naiste suguelundite moonutamise tava, mis on endiselt kasutusel teatavates Egiptuse piirkondades, ning kutsub riikide ametiasutusi üles tõhustama asjaomase keelu rakendamist ning kutsub komisjoni üles looma programme, mille eesmärk on kõnealune tava välja juurida, sealhulgas vabaühenduste kaasamise ning terviseõpetuse abil; rõhutab lisaks, kui oluline on teadlikkuse tõstmine, kogukonna mobiliseerimine, haridus ja koolitus ning kui vajalik on riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ja kodanikuühiskonna, aga ka usu- ja kogukonnajuhtide osalemine naiste suguelundite moonutamise tava vastu võitlemises;

| 18. | väljendab heameelt asjaolu üle, et järjest rohkem riike selles piirkonnas on viimastel aastakümnetel otsustanud tõsta tütarlaste lubatud abiellumisiga (Egiptuses on see 16 aastat, Marokos 18 ning Tuneesias ja Liibüas 20), ning mõistab hukka igasugused püüded seda uuesti alandada või piirata niisuguste reformide mõju, sest varakult ja sageli sunniviisiline abiellumine ei kahjusta ainult tütarlaste õigusi, tervist, psüühikat ja haridust, vaid põlistab ka vaesust, mõjudes kahjulikult majanduskasvule; |
| --- | --- |

18.

väljendab heameelt asjaolu üle, et järjest rohkem riike selles piirkonnas on viimastel aastakümnetel otsustanud tõsta tütarlaste lubatud abiellumisiga (Egiptuses on see 16 aastat, Marokos 18 ning Tuneesias ja Liibüas 20), ning mõistab hukka igasugused püüded seda uuesti alandada või piirata niisuguste reformide mõju, sest varakult ja sageli sunniviisiline abiellumine ei kahjusta ainult tütarlaste õigusi, tervist, psüühikat ja haridust, vaid põlistab ka vaesust, mõjudes kahjulikult majanduskasvule;

| 19. | rõhutab, et mis tahes diskrimineerimist või vägivalda naiste või tütarlaste vastu ei saa õigustada kultuuri, traditsiooni või religiooniga; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et mis tahes diskrimineerimist või vägivalda naiste või tütarlaste vastu ei saa õigustada kultuuri, traditsiooni või religiooniga;

| 20. | rõhutab, et eelkõige uue tervishoiupoliitika väljatöötamisel tuleb lihtsustada naiste ja tütarlaste juurdepääsu tervishoiule ning sotsiaalkaitsele ja -teenustele, eriti seoses emade tervise, seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega; kutsub riikide ametiasutusi üles rakendama täielikult elanikkonna ja arengu rahvusvahelise konverentsi tegevuskava ning ÜRO arengu ja elanikkonna tegevuskava ning juhib nende tähelepanu ÜRO Rahvastikufondi aruande „Mitte juhus, vaid valik: pereplaneerimine, inimõigused ja areng” järeldustele; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et eelkõige uue tervishoiupoliitika väljatöötamisel tuleb lihtsustada naiste ja tütarlaste juurdepääsu tervishoiule ning sotsiaalkaitsele ja -teenustele, eriti seoses emade tervise, seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega; kutsub riikide ametiasutusi üles rakendama täielikult elanikkonna ja arengu rahvusvahelise konverentsi tegevuskava ning ÜRO arengu ja elanikkonna tegevuskava ning juhib nende tähelepanu ÜRO Rahvastikufondi aruande „Mitte juhus, vaid valik: pereplaneerimine, inimõigused ja areng” järeldustele;

| 21. | rõhutab, et on oluline võtta konkreetseid meetmeid naiste teavitamiseks nende õigustest ning teha koostööd kodanikuühiskonna ja riigiasutustega reformide ettevalmistamisel ja diskrimineerimisvastaste seaduste rakendamisel; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et on oluline võtta konkreetseid meetmeid naiste teavitamiseks nende õigustest ning teha koostööd kodanikuühiskonna ja riigiasutustega reformide ettevalmistamisel ja diskrimineerimisvastaste seaduste rakendamisel;

Naiste osalemine otsustamisprotsessides

| 22. | toonitab, et naiste aktiivne osalemine avalikus ja poliitilises elus – nii meeleavaldajate, hääletajate, valimiskandidaatide kui ka valitud esindajatena – näitab nende soovi kasutada täiel määral oma kodanikuõigusi ning võidelda demokraatia ülesehitamise nimel; juhib tähelepanu asjaolule, et araabia kevade hiljutised sündmused on näidanud, et naistel võib olla revolutsioonilistes sündmustes oluline roll; nõuab seepärast kõikide vajalike sammude astumist, sealhulgas positiivsete meetmete võtmist ja kvootide kehtestamist, et tagada naiste järjest võrdsem kaasamine kõikide valitsustasandite otsustamisprotsessidesse (nii kohalikul ja üleriigilisel kui ka täidesaatval ja seadusandlikul tasandil); |
| --- | --- |

22.

toonitab, et naiste aktiivne osalemine avalikus ja poliitilises elus – nii meeleavaldajate, hääletajate, valimiskandidaatide kui ka valitud esindajatena – näitab nende soovi kasutada täiel määral oma kodanikuõigusi ning võidelda demokraatia ülesehitamise nimel; juhib tähelepanu asjaolule, et araabia kevade hiljutised sündmused on näidanud, et naistel võib olla revolutsioonilistes sündmustes oluline roll; nõuab seepärast kõikide vajalike sammude astumist, sealhulgas positiivsete meetmete võtmist ja kvootide kehtestamist, et tagada naiste järjest võrdsem kaasamine kõikide valitsustasandite otsustamisprotsessidesse (nii kohalikul ja üleriigilisel kui ka täidesaatval ja seadusandlikul tasandil);

| 23. | peab äärmiselt oluliseks riikide parlamentides õigusaktide koostamisel osalevate naiste arvu suurendamist, et tagada õiglasemad õigustavad ja tõeliselt demokraatlikud protsessid; |
| --- | --- |

23.

peab äärmiselt oluliseks riikide parlamentides õigusaktide koostamisel osalevate naiste arvu suurendamist, et tagada õiglasemad õigustavad ja tõeliselt demokraatlikud protsessid;

| 24. | toetab kõnealuste riikide parlamentide paljude naissoost liikmete veendumust, et naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust ning naiste aktiivset osalemist poliitikas, majanduses ja ühiskonnaelus nende oskuste suurendamise ja võitluse kaudu diskrimineerimise vastu aitaks õigusaktides paremini edendada ja rakendada see, kui asutataks naiste esindused või spetsiaalsed soolise võrdõiguslikkuse parlamendikomisjonid (kus neid veel ei ole), mille eesmärk oleks käsitleda kõnealust teemat ning tagada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine parlamendi töös; |
| --- | --- |

24.

toetab kõnealuste riikide parlamentide paljude naissoost liikmete veendumust, et naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust ning naiste aktiivset osalemist poliitikas, majanduses ja ühiskonnaelus nende oskuste suurendamise ja võitluse kaudu diskrimineerimise vastu aitaks õigusaktides paremini edendada ja rakendada see, kui asutataks naiste esindused või spetsiaalsed soolise võrdõiguslikkuse parlamendikomisjonid (kus neid veel ei ole), mille eesmärk oleks käsitleda kõnealust teemat ning tagada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine parlamendi töös;

| 25. | nõuab kindlalt, et naiste esindatust tuleks suurendada otsustamisprotsessi kõikidel tasanditel, eriti institutsioonides, erakondades, ametiühingutes ja avalikus sektoris (sh kohtusüsteemis) ning toonitab, et sageli on naised mitmetes sektorites küll hästi esindatud, kuid kõrgema tasandi ametikohtadel on neid vähem – selle põhjuseks on osaliselt jätkuv sooline diskrimineerimine, stereotüübid ning klaaslae fenomen; |
| --- | --- |

25.

nõuab kindlalt, et naiste esindatust tuleks suurendada otsustamisprotsessi kõikidel tasanditel, eriti institutsioonides, erakondades, ametiühingutes ja avalikus sektoris (sh kohtusüsteemis) ning toonitab, et sageli on naised mitmetes sektorites küll hästi esindatud, kuid kõrgema tasandi ametikohtadel on neid vähem – selle põhjuseks on osaliselt jätkuv sooline diskrimineerimine, stereotüübid ning klaaslae fenomen;

| 26. | on seisukohal, et demokraatiale üleminek eeldab sootundliku poliitika rakendamist ning mehhanisme, mille abil tagada naiste täielik ja võrdne osalus avaliku elu otsustamisprotsessides nii poliitilises, majanduslikus, sotsiaalses kui ka keskkonnasfääris; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et demokraatiale üleminek eeldab sootundliku poliitika rakendamist ning mehhanisme, mille abil tagada naiste täielik ja võrdne osalus avaliku elu otsustamisprotsessides nii poliitilises, majanduslikus, sotsiaalses kui ka keskkonnasfääris;

| 27. | rõhutab hariduse ja meedia olulist rolli hoiakute muutumise soodustamisel ühiskonnas ja selliste demokraatlike põhimõtete omaksvõtmisel nagu inimväärikuse austamine ja sugupooltevaheline partnerlus; |
| --- | --- |

27.

rõhutab hariduse ja meedia olulist rolli hoiakute muutumise soodustamisel ühiskonnas ja selliste demokraatlike põhimõtete omaksvõtmisel nagu inimväärikuse austamine ja sugupooltevaheline partnerlus;

| 28. | rõhutab, kui oluline on kaasata rahukõnelustesse ja -vahendamisse ning riigisisese lepitamise ja rahu kindlustamise protsessidesse rohkem naisi; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, kui oluline on kaasata rahukõnelustesse ja -vahendamisse ning riigisisese lepitamise ja rahu kindlustamise protsessidesse rohkem naisi;

| 29. | rõhutab, et oluline on luua ja rahastada koolitusi, millega valmistada naisi ette poliitiliselt juhtivatele kohtadele asumiseks, ning võtta mis tahes muid meetmeid, mis aitaksid suurendada naiste mõjuvõimu ja tagada nende täiel määral osalemise poliitikas, majanduses ja ühiskonnaelus; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et oluline on luua ja rahastada koolitusi, millega valmistada naisi ette poliitiliselt juhtivatele kohtadele asumiseks, ning võtta mis tahes muid meetmeid, mis aitaksid suurendada naiste mõjuvõimu ja tagada nende täiel määral osalemise poliitikas, majanduses ja ühiskonnaelus;

Naiste mõjuvõimu suurendamine

| 30. | kiidab selliseid riike, kes on tõhustanud tütarlaste hariduse edendamiseks tehtavaid jõupingutusi; kinnitab sellegipoolest veel kord, et naistele ja tütarlastele tuleks võimaldada paremat juurdepääsu haridusele ja taset ühtlustavale järelõppele ning eelkõige kõrgharidusele; juhib tähelepanu asjaolule, et naiste kirjaoskamatuse kaotamise küsimuses on veel nii mõndagi teha, kusjuures rõhku tuleks panna ka kutseõppele, sh kursustele, mille eesmärk on suurendada naiste digitaaloskusi; soovitab lisada õppekavadesse ka soolise võrdõiguslikkuse; |
| --- | --- |

30.

kiidab selliseid riike, kes on tõhustanud tütarlaste hariduse edendamiseks tehtavaid jõupingutusi; kinnitab sellegipoolest veel kord, et naistele ja tütarlastele tuleks võimaldada paremat juurdepääsu haridusele ja taset ühtlustavale järelõppele ning eelkõige kõrgharidusele; juhib tähelepanu asjaolule, et naiste kirjaoskamatuse kaotamise küsimuses on veel nii mõndagi teha, kusjuures rõhku tuleks panna ka kutseõppele, sh kursustele, mille eesmärk on suurendada naiste digitaaloskusi; soovitab lisada õppekavadesse ka soolise võrdõiguslikkuse;

| 31. | rõhutab, et Põhja-Aafrika riikide valitsused ja parlamendid peaksid seadma prioriteediks tagada tütarlaste jaoks juurdepääs kvaliteetsele kesk- ja kõrgharidusele, arvestades, et sellega saab edendada arengut ja majanduskasvu ning tagada demokraatlikku stabiilsust; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et Põhja-Aafrika riikide valitsused ja parlamendid peaksid seadma prioriteediks tagada tütarlaste jaoks juurdepääs kvaliteetsele kesk- ja kõrgharidusele, arvestades, et sellega saab edendada arengut ja majanduskasvu ning tagada demokraatlikku stabiilsust;

| 32. | nõuab poliitikat, milles võetakse arvesse kõige haavatavamate naiste kategooriate, seahulgas tütarlaste, puudega naiste, aga ka sisserändajate, etnilisse vähemusse kuuluvate isikute, homode ja transseksuaalide erilist olukorda; |
| --- | --- |

32.

nõuab poliitikat, milles võetakse arvesse kõige haavatavamate naiste kategooriate, seahulgas tütarlaste, puudega naiste, aga ka sisserändajate, etnilisse vähemusse kuuluvate isikute, homode ja transseksuaalide erilist olukorda;

| 33. | rõhutab asjaolu, et palju rohkem tuleks teha selleks, et tagada naiste majanduslik sõltumatus ja ergutada neid osalema majanduselus, sh põllumajandus- ja teenustesektoris; juhib tähelepanu asjaolule, et naiste majanduslik sõltumatus aitab neil vägivallale ja alandamisele paremini vastu seista; on seisukohal, et piirkondlikul tasandil tuleks edendada ettevõtjate, ametiühingute ja kodanikuühiskonna vahelist parimate tavade vahetamist, eeskätt selleks, et toetada kõige ebasoodsamas olukorras olevaid naisi maapiirkondades ja vaestes linnapiirkondades; |
| --- | --- |

33.

rõhutab asjaolu, et palju rohkem tuleks teha selleks, et tagada naiste majanduslik sõltumatus ja ergutada neid osalema majanduselus, sh põllumajandus- ja teenustesektoris; juhib tähelepanu asjaolule, et naiste majanduslik sõltumatus aitab neil vägivallale ja alandamisele paremini vastu seista; on seisukohal, et piirkondlikul tasandil tuleks edendada ettevõtjate, ametiühingute ja kodanikuühiskonna vahelist parimate tavade vahetamist, eeskätt selleks, et toetada kõige ebasoodsamas olukorras olevaid naisi maapiirkondades ja vaestes linnapiirkondades;

| 34. | kutsub Põhja-Aafrika riikide valitsusi üles ergutama ja toetama naiste suuremat osalemist tööturul ning palub neil võtta kõik vajalikud meetmed selleks, et vältida soolist diskrimineerimist töökohal; rõhutab vajadust selliste vahendite järele, mille abil võimaldada naistel pääseda tööturule ka nende jaoks tavapäraselt suletud valdkondades; |
| --- | --- |

34.

kutsub Põhja-Aafrika riikide valitsusi üles ergutama ja toetama naiste suuremat osalemist tööturul ning palub neil võtta kõik vajalikud meetmed selleks, et vältida soolist diskrimineerimist töökohal; rõhutab vajadust selliste vahendite järele, mille abil võimaldada naistel pääseda tööturule ka nende jaoks tavapäraselt suletud valdkondades;

| 35. | tunnistab meedia olulisust naiste olukorda ja nende ühiskondlikku rolli käsitlevate teemade edendamisel ning meedia mõju asjaomaste riikide kodanike suhtumisele; soovitab koostada tegevuskava, mille eesmärk on toetada naisi meedias, seda nii nende ametialast karjääri silmas pidades kui ka võimalusena jälgida naiste esindatust televisioonis, tehes seda telesaadete tootmise ja uute meediakanalite (interneti ja sotsiaalvõrgustike) kasutamise abil, et ergutada naiste osalemist poliitikas ning edendada arusaama, et traditsioone ja võrdseid võimalusi on võimalik harmooniliselt ühendada; |
| --- | --- |

35.

tunnistab meedia olulisust naiste olukorda ja nende ühiskondlikku rolli käsitlevate teemade edendamisel ning meedia mõju asjaomaste riikide kodanike suhtumisele; soovitab koostada tegevuskava, mille eesmärk on toetada naisi meedias, seda nii nende ametialast karjääri silmas pidades kui ka võimalusena jälgida naiste esindatust televisioonis, tehes seda telesaadete tootmise ja uute meediakanalite (interneti ja sotsiaalvõrgustike) kasutamise abil, et ergutada naiste osalemist poliitikas ning edendada arusaama, et traditsioone ja võrdseid võimalusi on võimalik harmooniliselt ühendada;

| 36. | soovitab võtta meetmeid, et jälgida naiste mõjuvõimu suurendamise protsessi, sealhulgas seoses naistöötajate õiguste austamisega (eriti tööstus- ja teenindussektoris, maapiirkondades ja tööstuslikes linnapiirkondades), ning edendada naiste ettevõtlust ja võrdset tasustamist; |
| --- | --- |

36.

soovitab võtta meetmeid, et jälgida naiste mõjuvõimu suurendamise protsessi, sealhulgas seoses naistöötajate õiguste austamisega (eriti tööstus- ja teenindussektoris, maapiirkondades ja tööstuslikes linnapiirkondades), ning edendada naiste ettevõtlust ja võrdset tasustamist;

| 37. | juhib tähelepanu asjaolule, et riigi VKEde sektori suuruse ning majanduskasvu tempo vahel on positiivne seos; usub, et väikerahastamine on naiste mõjuvõimu suurendamise äärmiselt kasulik vahend, ning tuletab meelde, et naistesse investeerimine tähendab ka perekondadesse ja kogukondadesse investeerimist ning aitab kaotada vaesust ning sotsiaalseid ja majanduslikke rahutusi ning tugevdab sotsiaalset ühtekuuluvust lisaks naistele suurema majandusliku iseseisvuse andmisele; tuletab meelde, et väikerahastamine ei tähenda ainult mikrokrediiti, vaid hõlmab ka juhtimis-, finants- ja ärialast nõustamist ning säästukavasid; |
| --- | --- |

37.

juhib tähelepanu asjaolule, et riigi VKEde sektori suuruse ning majanduskasvu tempo vahel on positiivne seos; usub, et väikerahastamine on naiste mõjuvõimu suurendamise äärmiselt kasulik vahend, ning tuletab meelde, et naistesse investeerimine tähendab ka perekondadesse ja kogukondadesse investeerimist ning aitab kaotada vaesust ning sotsiaalseid ja majanduslikke rahutusi ning tugevdab sotsiaalset ühtekuuluvust lisaks naistele suurema majandusliku iseseisvuse andmisele; tuletab meelde, et väikerahastamine ei tähenda ainult mikrokrediiti, vaid hõlmab ka juhtimis-, finants- ja ärialast nõustamist ning säästukavasid;

| 38. | palub riikide ametiasutustel töötada välja väikerahastamise raammeetmed, et hoida ära soovimatud tagajärjed, nagu ülemäärane võlgnevus, mis naistel võib tekkida teabe või asjakohaste õigusnormide puudumise tõttu; |
| --- | --- |

38.

palub riikide ametiasutustel töötada välja väikerahastamise raammeetmed, et hoida ära soovimatud tagajärjed, nagu ülemäärane võlgnevus, mis naistel võib tekkida teabe või asjakohaste õigusnormide puudumise tõttu;

| 39. | innustab Põhja-Aafrika riike looma toetusmehhanismid naisettevõtjatele, sealhulgas andma asjakohast teavet, pakkuma õiguskaitset ning korraldama koolitusi ametialase arengu ja juhtimise valdkonnas; |
| --- | --- |

39.

innustab Põhja-Aafrika riike looma toetusmehhanismid naisettevõtjatele, sealhulgas andma asjakohast teavet, pakkuma õiguskaitset ning korraldama koolitusi ametialase arengu ja juhtimise valdkonnas;

| 40. | ergutab suurendama naiste mõjuvõimu ning kasutama selleks vahetusprojekte, mis annavad eri riikide naisorganisatsioonidele ja naisteadlastele võimaluse kohtuda ning vahetada kogemusi ja teadmisi, mis aitaks neil välja töötada strateegiaid ja meetmeid, mida saaks erinevaid vajadusi ja päritolukohti arvestades kasutada; |
| --- | --- |

40.

ergutab suurendama naiste mõjuvõimu ning kasutama selleks vahetusprojekte, mis annavad eri riikide naisorganisatsioonidele ja naisteadlastele võimaluse kohtuda ning vahetada kogemusi ja teadmisi, mis aitaks neil välja töötada strateegiaid ja meetmeid, mida saaks erinevaid vajadusi ja päritolukohti arvestades kasutada;

| 41. | rõhutab, kui oluline on tagada, et kõnealuses piirkonnas naiste mõjuvõimu suurendamise programmid ja meetmed põhineksid kolmel sekkumistasandil: esiteks institutsioonilisel tasandil, toetades soolist võrdõiguslikkust õigusraamistiku reformimise ja uute õigusaktide abil, sealhulgas tehnilise toe pakkumine, teiseks selliseid kodanikuühiskonna organisatsioone toetades, kes suudavad edendada naiste õigusi ning aidata suurendada naiste osalust otsustamisprotsessis, ning kolmandaks tehes tööd otseselt kohalike kogukondade tasandil ja eeskätt maapiirkondades, et muuta sotsiaalset käitumist ja traditsioone ning luua naiste jaoks nende kogukondade sotsiaalses, majanduslikus ja poliitilises sfääris uusi võimalusi; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, kui oluline on tagada, et kõnealuses piirkonnas naiste mõjuvõimu suurendamise programmid ja meetmed põhineksid kolmel sekkumistasandil: esiteks institutsioonilisel tasandil, toetades soolist võrdõiguslikkust õigusraamistiku reformimise ja uute õigusaktide abil, sealhulgas tehnilise toe pakkumine, teiseks selliseid kodanikuühiskonna organisatsioone toetades, kes suudavad edendada naiste õigusi ning aidata suurendada naiste osalust otsustamisprotsessis, ning kolmandaks tehes tööd otseselt kohalike kogukondade tasandil ja eeskätt maapiirkondades, et muuta sotsiaalset käitumist ja traditsioone ning luua naiste jaoks nende kogukondade sotsiaalses, majanduslikus ja poliitilises sfääris uusi võimalusi;

Euroopa naabruspoliitika/ELi meetmed

| 42. | rõhutab, et Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi programmide rõhuasetus peaks olema naiste õigustel, soolisel võrdõiguslikkusel ja naiste mõjuvõimu suurendamisel, sest need on ühed peamised näitajad, mille abil hinnata demokratiseerimise ja inimõiguste vallas tehtud edusamme; on seisukohal, et iga riigi strateegiadokumendis ja riiklikus näidisprogrammis tuleks tähtsustada soolise võrdõiguslikkuse küsimust; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi programmide rõhuasetus peaks olema naiste õigustel, soolisel võrdõiguslikkusel ja naiste mõjuvõimu suurendamisel, sest need on ühed peamised näitajad, mille abil hinnata demokratiseerimise ja inimõiguste vallas tehtud edusamme; on seisukohal, et iga riigi strateegiadokumendis ja riiklikus näidisprogrammis tuleks tähtsustada soolise võrdõiguslikkuse küsimust;

| 43. | palub, et komisjon jätkaks ja tõhustaks sooküsimuste süvalaiendamist ELi eri sekkumistes, olgu nende põhiteema milline tahes, ning ergutab komisjoni jätkama koostööd poliitikat rakendavate rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuur; |
| --- | --- |

43.

palub, et komisjon jätkaks ja tõhustaks sooküsimuste süvalaiendamist ELi eri sekkumistes, olgu nende põhiteema milline tahes, ning ergutab komisjoni jätkama koostööd poliitikat rakendavate rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuur;

| 44. | soovitab komisjonil kasutada soolist aspekti arvestavat lähenemisviisi, kui ta koostab riigipõhiseid tegevuskavu koostööks kodanikuühiskonna organisatsioonidega Põhja-Aafrika riikides, et vähendada soolist ebavõrdsust ning luua tingimusi naiste ja meeste võrdseks osalemiseks otsustamisprotsessis; |
| --- | --- |

44.

soovitab komisjonil kasutada soolist aspekti arvestavat lähenemisviisi, kui ta koostab riigipõhiseid tegevuskavu koostööks kodanikuühiskonna organisatsioonidega Põhja-Aafrika riikides, et vähendada soolist ebavõrdsust ning luua tingimusi naiste ja meeste võrdseks osalemiseks otsustamisprotsessis;

| 45. | kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles tihendama dialoogi araabia maade piirkondlike institutsioonidega, et tagada nende juhtroll naiste õiguste ja asjaomase poliitika süvalaiendamisel kogu piirkonnas; |
| --- | --- |

45.

kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles tihendama dialoogi araabia maade piirkondlike institutsioonidega, et tagada nende juhtroll naiste õiguste ja asjaomase poliitika süvalaiendamisel kogu piirkonnas;

| 46. | kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning komisjoni üles rakendama Araabia Riikide Liigaga allkirjastatud koostööalast ühist tööprogrammi, eeskätt naiste mõjuvõimu suurendamise ja inimõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

46.

kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning komisjoni üles rakendama Araabia Riikide Liigaga allkirjastatud koostööalast ühist tööprogrammi, eeskätt naiste mõjuvõimu suurendamise ja inimõiguste valdkonnas;

| 47. | kutsub komisjoni üles suurendama rahastamispaketti, millest toetatakse kõnealuse piirkonna naisi; usub, et kõnealuse toetuse puhul tuleks jätkuvalt võtta arvesse nii iga riigi eripära kui ka ühiseid probleeme, mis mõjutavad neid piirkondlikul tasandil, nt poliitilisel ja majanduslikul tasandil, taotledes samal ajal vastastikust täiendavust piirkondlike ja kahepoolsete programmide vahel; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni üles suurendama rahastamispaketti, millest toetatakse kõnealuse piirkonna naisi; usub, et kõnealuse toetuse puhul tuleks jätkuvalt võtta arvesse nii iga riigi eripära kui ka ühiseid probleeme, mis mõjutavad neid piirkondlikul tasandil, nt poliitilisel ja majanduslikul tasandil, taotledes samal ajal vastastikust täiendavust piirkondlike ja kahepoolsete programmide vahel;

| 48. | kutsub komisjoni üles ergutama niisuguste juhtimisprogrammide väljatöötamist, mis on suunatud naissoost arvamusliidritele ning ettevõtlus- ja finantssektori juhtidele, ning toetama veelgi rohkem kõnealuses valdkonnas olemasolevaid programme; |
| --- | --- |

48.

kutsub komisjoni üles ergutama niisuguste juhtimisprogrammide väljatöötamist, mis on suunatud naissoost arvamusliidritele ning ettevõtlus- ja finantssektori juhtidele, ning toetama veelgi rohkem kõnealuses valdkonnas olemasolevaid programme;

| 49. | on seisukohal, et nende kohustuste puhul, mis partnerid on võtnud vastavalt läbivaadatud naabruspoliitika põhimõttele, mille kohaselt kaasnevad suuremate edusammudega ka suuremad hüved, tuleks piisaval määral arvesse võtta ka naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust; kutsub seetõttu asepresidenti ja kõrget esindajat ning komisjoni üles töötama välja selged kriteeriumid edusammude tagamiseks ja jälgimiseks, kasutades selleks läbipaistvat ja kaasavat protsessi, mis hõlmab konsulteerimist naiste õigustega tegelevate ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega; |
| --- | --- |

49.

on seisukohal, et nende kohustuste puhul, mis partnerid on võtnud vastavalt läbivaadatud naabruspoliitika põhimõttele, mille kohaselt kaasnevad suuremate edusammudega ka suuremad hüved, tuleks piisaval määral arvesse võtta ka naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust; kutsub seetõttu asepresidenti ja kõrget esindajat ning komisjoni üles töötama välja selged kriteeriumid edusammude tagamiseks ja jälgimiseks, kasutades selleks läbipaistvat ja kaasavat protsessi, mis hõlmab konsulteerimist naiste õigustega tegelevate ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega;

| 50. | kutsub ELi inimõiguste eriesindajat üles pöörama kooskõlas ELi inimõiguste läbivaadatud strateegiaga erilist tähelepanu naiste õigustele Põhja-Aafrikas; |
| --- | --- |

50.

kutsub ELi inimõiguste eriesindajat üles pöörama kooskõlas ELi inimõiguste läbivaadatud strateegiaga erilist tähelepanu naiste õigustele Põhja-Aafrikas;

| 51. | rõhutab, kui oluline on ergutada naiste osalemist valimisprotsessis, ning palub seepärast asjaomaste riikide ametiasutustel lisada põhiseadusesse sätted, millega lubatakse naistel valimisprotsessis osaleda ning eemaldatakse takistused, mis ei võimalda neil selles tegelikult osaleda; kutsub ELi üles tegema riikide valitsustega tihedat koostööd, et jagada nendega parimaid tavasid seoses naiste harimisega nende poliitiliste ja valimisõiguste vallas; tuletab meelde, et seda tuleks teha abiprogrammide kaudu kogu valimistsükli jooksul ning ELi valimisvaatlusmissioon peaks seda vajadusel hoolikalt jälgima; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, kui oluline on ergutada naiste osalemist valimisprotsessis, ning palub seepärast asjaomaste riikide ametiasutustel lisada põhiseadusesse sätted, millega lubatakse naistel valimisprotsessis osaleda ning eemaldatakse takistused, mis ei võimalda neil selles tegelikult osaleda; kutsub ELi üles tegema riikide valitsustega tihedat koostööd, et jagada nendega parimaid tavasid seoses naiste harimisega nende poliitiliste ja valimisõiguste vallas; tuletab meelde, et seda tuleks teha abiprogrammide kaudu kogu valimistsükli jooksul ning ELi valimisvaatlusmissioon peaks seda vajadusel hoolikalt jälgima;

| 52. | palub komisjonil jätkata järelevalvet selle üle, kuidas Põhja-Aafrika riigid järgivad ELi valimisvaatlusmissioonide soovitusi naiste õiguste kohta, ning esitada parlamendile selle kohta aruanne; |
| --- | --- |

52.

palub komisjonil jätkata järelevalvet selle üle, kuidas Põhja-Aafrika riigid järgivad ELi valimisvaatlusmissioonide soovitusi naiste õiguste kohta, ning esitada parlamendile selle kohta aruanne;

| 53. | kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning komisjoni üles käsitlema Põhja-Aafrika riikidega peetavatel poliitilise ja valdkondliku dialoogi koosolekutel naissoost töötajate õiguste diskrimineerimist tööõiguses, tehes seda vastavalt põhimõttele, mille kohaselt sõltub toetuse suurus tehtud edusammudest, ning palub neil edendada naiste osalust ametiühingutes; |
| --- | --- |

53.

kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning komisjoni üles käsitlema Põhja-Aafrika riikidega peetavatel poliitilise ja valdkondliku dialoogi koosolekutel naissoost töötajate õiguste diskrimineerimist tööõiguses, tehes seda vastavalt põhimõttele, mille kohaselt sõltub toetuse suurus tehtud edusammudest, ning palub neil edendada naiste osalust ametiühingutes;

| 54. | kutsub komisjoni ja teisi rahastajaid üles edendama programme, mis tagavad kõigile naistele võrdse juurdepääsu tööturule ja koolitusele, ning suurendama rahalisi vahendeid, mida eraldatakse riigi ja piirkondliku tasandi kodanikuühiskonna naisorganisatsioonide ja -võrgustike suutlikkuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

54.

kutsub komisjoni ja teisi rahastajaid üles edendama programme, mis tagavad kõigile naistele võrdse juurdepääsu tööturule ja koolitusele, ning suurendama rahalisi vahendeid, mida eraldatakse riigi ja piirkondliku tasandi kodanikuühiskonna naisorganisatsioonide ja -võrgustike suutlikkuse suurendamiseks;

| 55. | nõuab tungivalt, et komisjon tõstaks esile naisettevõtluse positiivseid näiteid, mis hõlmavad Põhja-Aafrika riikide naisi või naisi Euroopa ja Põhja-Aafrika ettevõtjaid ühendavatest organisatsioonidest, sealhulgas tehnika ja tööstuse valdkonnas; kutsub seepärast komisjoni üles looma vahendeid asjakohase teabe levitamiseks, et saadud kogemusi võimalikult suurel määral ära kasutades edendada ja suurendada teadlikkust sellise tegevuse arengupotentsiaalist kogukondades, kus majandus on vähem dünaamiline; |
| --- | --- |

55.

nõuab tungivalt, et komisjon tõstaks esile naisettevõtluse positiivseid näiteid, mis hõlmavad Põhja-Aafrika riikide naisi või naisi Euroopa ja Põhja-Aafrika ettevõtjaid ühendavatest organisatsioonidest, sealhulgas tehnika ja tööstuse valdkonnas; kutsub seepärast komisjoni üles looma vahendeid asjakohase teabe levitamiseks, et saadud kogemusi võimalikult suurel määral ära kasutades edendada ja suurendada teadlikkust sellise tegevuse arengupotentsiaalist kogukondades, kus majandus on vähem dünaamiline;

| 56. | kutsub komisjoni üles arvestama mõjuhinnanguid koostades nende riikide puhul, kellega on käimas põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduslepingut käsitlevad läbirääkimised, lepingu võimalikke sotsiaalseid tagajärgi ning selle võimalikku mõju inimõigustele ja eelkõige naiste õigustele, ka mitteametlikus sektoris; |
| --- | --- |

56.

kutsub komisjoni üles arvestama mõjuhinnanguid koostades nende riikide puhul, kellega on käimas põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduslepingut käsitlevad läbirääkimised, lepingu võimalikke sotsiaalseid tagajärgi ning selle võimalikku mõju inimõigustele ja eelkõige naiste õigustele, ka mitteametlikus sektoris;

| 57. | kutsub komisjoni üles toetama meetmete võtmist selleks, et tagada naiste erivajaduste viivitamatu ja piisav täitmine kriisi- ja konfliktiolukordades, sealhulgas seoses nende soolise vägivalla ohvriks langemise ohuga; |
| --- | --- |

57.

kutsub komisjoni üles toetama meetmete võtmist selleks, et tagada naiste erivajaduste viivitamatu ja piisav täitmine kriisi- ja konfliktiolukordades, sealhulgas seoses nende soolise vägivalla ohvriks langemise ohuga;

| 58. | palub, et asepresident ja kõrge esindaja ning komisjon tagaksid Põhja-Aafrika riikidega poliitilise ja valdkondliku dialoogi koosolekuid pidades kodanikuühiskonnale soodsa keskkonna vabalt tegutsemiseks ning osalemiseks demokraatlikes muutustes; |
| --- | --- |

58.

palub, et asepresident ja kõrge esindaja ning komisjon tagaksid Põhja-Aafrika riikidega poliitilise ja valdkondliku dialoogi koosolekuid pidades kodanikuühiskonnale soodsa keskkonna vabalt tegutsemiseks ning osalemiseks demokraatlikes muutustes;

| 59. | kutsub komisjoni üles suurendama sooküsimusi käsitleva personali arvu kõnealuse piirkonnaga tegelevates ELi delegatsioonides ning tagama, et programmitööga kaasnevasse konsulteerimisprotsessi oleksid kaasatud ka naised ja vabaühendused; |
| --- | --- |

59.

kutsub komisjoni üles suurendama sooküsimusi käsitleva personali arvu kõnealuse piirkonnaga tegelevates ELi delegatsioonides ning tagama, et programmitööga kaasnevasse konsulteerimisprotsessi oleksid kaasatud ka naised ja vabaühendused;

| 60. | väljendab heameelt asjaolu üle, et ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuur on avanud kontorid Põhja-Aafrikas, ning ergutab ELi delegatsioone asjaomastes riikides tegema rohkem koostööd ÜRO allasutustega, et luua meetmed, millega tagada sooline võrdõiguslikkus ning edendada araabia kevade järel naiste õigusi; |
| --- | --- |

60.

väljendab heameelt asjaolu üle, et ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuur on avanud kontorid Põhja-Aafrikas, ning ergutab ELi delegatsioone asjaomastes riikides tegema rohkem koostööd ÜRO allasutustega, et luua meetmed, millega tagada sooline võrdõiguslikkus ning edendada araabia kevade järel naiste õigusi;

| 61. | kutsub komisjoni üles ergutama ja rahastama selliste nõustamiskeskuste ja naistemajade asutamist, mis pakuksid naistele nõu igas vallas, hõlmates poliitilisi õigusi ja õigusnõustamist, aga ka terviseküsimusi ja kaitset koduvägivalla eest, sest selline terviklik lähenemisviis aitab naisi ning on ka vägivalla puhul diskreetsem; |
| --- | --- |

61.

kutsub komisjoni üles ergutama ja rahastama selliste nõustamiskeskuste ja naistemajade asutamist, mis pakuksid naistele nõu igas vallas, hõlmates poliitilisi õigusi ja õigusnõustamist, aga ka terviseküsimusi ja kaitset koduvägivalla eest, sest selline terviklik lähenemisviis aitab naisi ning on ka vägivalla puhul diskreetsem;

| 62. | ergutab Põhja-Aafrika riikide ametiasutusi looma koduvägivalla alase teadlikkuse tõstmise programme ning rajama koduvägivalda kogenud või selle all kannatavate naiste jaoks varjupaiku; |
| --- | --- |

62.

ergutab Põhja-Aafrika riikide ametiasutusi looma koduvägivalla alase teadlikkuse tõstmise programme ning rajama koduvägivalda kogenud või selle all kannatavate naiste jaoks varjupaiku;

| 63. | kutsub Põhja-Aafrika riikide ametivõime üles tagama, et vägivalla naisohvrid ja tunnistajad saaksid asjakohast arstiabi ja psühholoogilist tuge, tasuta õigusteenuseid ning juurdepääsu õiguskaitsele ja kaebuste esitamise mehhanismidele; |
| --- | --- |

63.

kutsub Põhja-Aafrika riikide ametivõime üles tagama, et vägivalla naisohvrid ja tunnistajad saaksid asjakohast arstiabi ja psühholoogilist tuge, tasuta õigusteenuseid ning juurdepääsu õiguskaitsele ja kaebuste esitamise mehhanismidele;

| 64. | tuletab meelde, et Vahemere Liidu mehhanismide abil tuleks toetada ka kodanikuühiskonda, vabaühendusi ja naisorganisatsioone; kutsub komisjoni üles hõlbustama ELi naisorganisatsioonide ja Põhja-Aafrika samalaadsete organisatsioonide vahelist koostööd; |
| --- | --- |

64.

tuletab meelde, et Vahemere Liidu mehhanismide abil tuleks toetada ka kodanikuühiskonda, vabaühendusi ja naisorganisatsioone; kutsub komisjoni üles hõlbustama ELi naisorganisatsioonide ja Põhja-Aafrika samalaadsete organisatsioonide vahelist koostööd;

| 65. | kutsub komisjoni üles toetama Põhja-Aafrika riikide jõupingutusi rajada tõeline ja jätkusuutlik demokraatia, mis põhineks inimõiguste, põhivabaduste, naiste õiguste, soolise võrdõiguslikkuse, mittediskrimineerimise ja õigusriigi põhimõtete austamisel; rõhutab vajadust toetada kõnealuses piirkonnas kodanikuaktiivsuse edendamist, pakkudes sellel eesmärgil kodanikuühiskonnale tehnilist ja rahalist tuge, et aidata luua demokraatlikku poliitilist kultuuri; |
| --- | --- |

65.

kutsub komisjoni üles toetama Põhja-Aafrika riikide jõupingutusi rajada tõeline ja jätkusuutlik demokraatia, mis põhineks inimõiguste, põhivabaduste, naiste õiguste, soolise võrdõiguslikkuse, mittediskrimineerimise ja õigusriigi põhimõtete austamisel; rõhutab vajadust toetada kõnealuses piirkonnas kodanikuaktiivsuse edendamist, pakkudes sellel eesmärgil kodanikuühiskonnale tehnilist ja rahalist tuge, et aidata luua demokraatlikku poliitilist kultuuri;

| 66. | kutsub komisjoni üles tagama kaubandusläbirääkimiste täielikku läbipaistvust, muu hulgas seoses kogu taustteabega, mille põhjal kaubanduslepingute sõlmimise ettepanek tehakse; rõhutab, et naiste rühmitused ja kodanikuühiskonna organisatsioonid peaksid kogu protsessis aktiivselt osalema; |
| --- | --- |

66.

kutsub komisjoni üles tagama kaubandusläbirääkimiste täielikku läbipaistvust, muu hulgas seoses kogu taustteabega, mille põhjal kaubanduslepingute sõlmimise ettepanek tehakse; rõhutab, et naiste rühmitused ja kodanikuühiskonna organisatsioonid peaksid kogu protsessis aktiivselt osalema;

| 67. | kutsub Vahemere Liidu parlamentaarset assambleed üles pühendama oma märtsikuise istungjärgu igal aastal naiste olukorrale asjaomases piirkonnas; |
| --- | --- |

67.

kutsub Vahemere Liidu parlamentaarset assambleed üles pühendama oma märtsikuise istungjärgu igal aastal naiste olukorrale asjaomases piirkonnas;

| 68. | palub, et komisjon aitaks kaasa Istanbuli–Marrakechi protsessi tõhustamisele ning toetaks programme, mille abil edendatakse Euroopa –Vahemere piirkonna kodanikuühiskonna ja valitsuste vahelist dialoogi; |
| --- | --- |

68.

palub, et komisjon aitaks kaasa Istanbuli–Marrakechi protsessi tõhustamisele ning toetaks programme, mille abil edendatakse Euroopa –Vahemere piirkonna kodanikuühiskonna ja valitsuste vahelist dialoogi;

| 69. | on veendunud, et hiljuti asutatud Euroopa demokraatia rahastu raames tuleks pöörata erilist tähelepanu naiste kaasamisele Põhja-Aafrika demokraatlikesse reformiprotsessidesse, toetades naisorganisatsioone ja projekte sellistes sootundlikes valdkondades nagu kultuuride- ja religioonidevahelise dialoogi ergutamine, vägivalla vastu võitlemine, töökohtade loomine, kultuurilise ja poliitilise osalemise edendamine, naistele ja tütarlastele võrdse juurdepääsu võimaldamine seoses õiguskaitse, tervishoiuteenuste ja haridusega ning naiste diskrimineerimise ja naiste õiguste rikkumise ennetamine või kaotamine; |
| --- | --- |

69.

on veendunud, et hiljuti asutatud Euroopa demokraatia rahastu raames tuleks pöörata erilist tähelepanu naiste kaasamisele Põhja-Aafrika demokraatlikesse reformiprotsessidesse, toetades naisorganisatsioone ja projekte sellistes sootundlikes valdkondades nagu kultuuride- ja religioonidevahelise dialoogi ergutamine, vägivalla vastu võitlemine, töökohtade loomine, kultuurilise ja poliitilise osalemise edendamine, naistele ja tütarlastele võrdse juurdepääsu võimaldamine seoses õiguskaitse, tervishoiuteenuste ja haridusega ning naiste diskrimineerimise ja naiste õiguste rikkumise ennetamine või kaotamine;

| 70. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid ning eriti ELi inimkaubandusevastase võitluse koordinaator võtaksid arvesse ELi välistegevuse meetmete kooskõlastamist ja omaksid selles suhtes aastateks 2012–2016 koostatud inimkaubanduse kaotamist käsitleva ELi strateegia raamistikus ühist seisukohta; on seisukohal, et Põhja-Aafrika riikide ametiasutusi tuleks võimaluse korral julgustada tegema koostööd piirkonna muude riikidega, et võidelda inimkaubanduse vastu; |
| --- | --- |

70.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid ning eriti ELi inimkaubandusevastase võitluse koordinaator võtaksid arvesse ELi välistegevuse meetmete kooskõlastamist ja omaksid selles suhtes aastateks 2012–2016 koostatud inimkaubanduse kaotamist käsitleva ELi strateegia raamistikus ühist seisukohta; on seisukohal, et Põhja-Aafrika riikide ametiasutusi tuleks võimaluse korral julgustada tegema koostööd piirkonna muude riikidega, et võidelda inimkaubanduse vastu;

| 71. | kutsub komisjoni üles toetama naiste projekte ja tugevdama naiste võrgustikke ülikoolides, meedias, kultuuriasutustes, filmitööstuses ja muudes loomesektorites ning rõhutab, kui oluline on tõhustada Vahemere-üleseid kultuurilisi suhteid, sealhulgas sotsiaalmeedia, digitaalsete platvormide ja satelliitedastuse abil; |
| --- | --- |

71.

kutsub komisjoni üles toetama naiste projekte ja tugevdama naiste võrgustikke ülikoolides, meedias, kultuuriasutustes, filmitööstuses ja muudes loomesektorites ning rõhutab, kui oluline on tõhustada Vahemere-üleseid kultuurilisi suhteid, sealhulgas sotsiaalmeedia, digitaalsete platvormide ja satelliitedastuse abil;

| 72. | kutsub liikmesriikide valitsusi ja ametiasutusi üles keskenduma oma kahepoolsetes diplomaatilistes ja kaubandussuhetes Põhja-Aafrika riikidega naiste õigustele; |
| --- | --- |

72.

kutsub liikmesriikide valitsusi ja ametiasutusi üles keskenduma oma kahepoolsetes diplomaatilistes ja kaubandussuhetes Põhja-Aafrika riikidega naiste õigustele;

| 73. | kutsub komisjoni üles tugevdama kõrghariduses vahetusprogramme (näiteks Erasmus Mundus) ning ergutama noorte naiste osalemist; nõuab ka piirkondadevahelise koostöö arendamist (kas mestimise või vastastikuste vahetuste kaudu) Vahemere põhja- ja lõunapoolsete piirkondade vahel; |
| --- | --- |

73.

kutsub komisjoni üles tugevdama kõrghariduses vahetusprogramme (näiteks Erasmus Mundus) ning ergutama noorte naiste osalemist; nõuab ka piirkondadevahelise koostöö arendamist (kas mestimise või vastastikuste vahetuste kaudu) Vahemere põhja- ja lõunapoolsete piirkondade vahel;

| 74. | kiidab heaks liikuvuspartnerlused, sest nende abil hõlbustatakse vahetusi ja aidatakse kaasa rände inimlikule ja väärikale juhtimisele; |
| --- | --- |

74.

kiidab heaks liikuvuspartnerlused, sest nende abil hõlbustatakse vahetusi ja aidatakse kaasa rände inimlikule ja väärikale juhtimisele;

o

o o

| 75. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

75.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  Resolutsioon 1873(2012), mille parlamentaarne assamblee võttis vastu 24. aprillil 2012 (13. istungjärk).

(2)  ELT C 188 E, 28.6.2012, lk 26.

(3)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 158.

(4)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 114.

(5)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 126.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0069.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0113.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/36

---

P7_TA(2013)0076

Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega ajavahemikus 2014–2020 tehtava ELi koostöö rahastamine

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta resolutsioon Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega ajavahemikus 2014–2020 tehtava ELi koostöö rahastamist (11. Euroopa Arengufond) käsitleva mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamise kohta (2012/2222(INI))

(2016/C 036/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ühelt poolt AKV riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel 23. juunil 2000. aastal alla kirjutatud Cotonou lepingut (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt AKV riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel 23. juunil 2000. aastal alla kirjutatud Cotonou lepingut (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa ja 27. novembri 2001. aasta ülemereterritooriumide assotsieerimise otsust (2), millega assotsieeriti EL (enne EÜ) teatavate ülemeremaade ja -territooriumidega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa ja 27. novembri 2001. aasta ülemereterritooriumide assotsieerimise otsust (2), millega assotsieeriti EL (enne EÜ) teatavate ülemeremaade ja -territooriumidega,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta (ÜMTde assotsieerimise otsus) (COM (2012)0362), mille komisjon võttis vastu 16. juulil 2012. aastal ja mille üle peetakse praegu läbirääkimisi nõukogus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta (ÜMTde assotsieerimise otsus) (COM (2012)0362), mille komisjon võttis vastu 16. juulil 2012. aastal ja mille üle peetakse praegu läbirääkimisi nõukogus,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2011. aasta teatist „Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega ajavahemikus 2014–2020 tehtava ELi koostöö rahastamist (11. Euroopa Arengufond) käsitleva mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamine” (COM(2011)0837), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2011. aasta teatist „Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega ajavahemikus 2014–2020 tehtava ELi koostöö rahastamist (11. Euroopa Arengufond) käsitleva mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamine” (COM(2011)0837),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatist „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatist „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” (COM(2011)0637),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. juuni 2001. aasta teatist „Tegevusprogramm soolise võrdõiguslikkuse suurendamiseks ühenduse arengukoostöös” (COM(2001)0295), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. juuni 2001. aasta teatist „Tegevusprogramm soolise võrdõiguslikkuse suurendamiseks ühenduse arengukoostöös” (COM(2001)0295),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. septembri 2012. aasta teatist „Demokraatia ja säästva arengu juured: Euroopa koostöö kodanikuühiskonnaga välissuhete valdkonnas” (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. septembri 2012. aasta teatist „Demokraatia ja säästva arengu juured: Euroopa koostöö kodanikuühiskonnaga välissuhete valdkonnas” (COM(2012)0492),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2011. aasta teatist „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (COM(2011)0500), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2011. aasta teatist „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (COM(2011)0500),

| — | võttes arvesse 20. detsembril 2005. aastal vastu võetud Euroopa konsensust arengu küsimustes, samuti Euroopa arengualast tegevuskava ja selle alusel vastu võetud suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembril 2005. aastal vastu võetud Euroopa konsensust arengu küsimustes, samuti Euroopa arengualast tegevuskava ja selle alusel vastu võetud suuniseid,

| — | võttes arvesse 18. detsembri 2007. aasta Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. detsembri 2007. aasta Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas,

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2012. aasta ja 15. oktoobri 2012. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2012. aasta ja 15. oktoobri 2012. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu poolt 23. detsembril 2010 ratifitseeritud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklit 32, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu poolt 23. detsembril 2010 ratifitseeritud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklit 32,

| — | võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee resolutsiooni puuetega inimeste kaasatuse kohta arenguriikides (AKV-EL/100.954/11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee resolutsiooni puuetega inimeste kaasatuse kohta arenguriikides (AKV-EL/100.954/11),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks ja naiste mõjuvõimu suurendamiseks arengukoostöös (2010–2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks ja naiste mõjuvõimu suurendamiseks arengukoostöös (2010–2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu suuniseid, mis käsitlevad naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivalda ja võitlust nende diskrimineerimise kõigi vormide vastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu suuniseid, mis käsitlevad naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivalda ja võitlust nende diskrimineerimise kõigi vormide vastu,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0049/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0049/2013),

| A. | arvestades, et sisekokkulepe, millega luuakse 10. Euroopa Arengufond, aegub 31. detsembril 2013. aastal, ning arvestades, et komisjon esitas oma teatises (COM(2011)0837) sisekokkuleppe eelnõu, mis peaks eelmist kokkulepet asendama alates 1. jaanuarist 2014; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sisekokkulepe, millega luuakse 10. Euroopa Arengufond, aegub 31. detsembril 2013. aastal, ning arvestades, et komisjon esitas oma teatises (COM(2011)0837) sisekokkuleppe eelnõu, mis peaks eelmist kokkulepet asendama alates 1. jaanuarist 2014;

| B. | arvestades, et ajavahemikku 2014–2020 käsitlevat eelnõu arutatakse nõukogus ilma parlamendi osaluseta; arvestades siiski, et miski ei takista parlamenti koostamast algatusraportit 11. Euroopa Arengufondi kohta komisjoni teatise alusel, mis sisaldab sisekokkuleppe eelnõud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ajavahemikku 2014–2020 käsitlevat eelnõu arutatakse nõukogus ilma parlamendi osaluseta; arvestades siiski, et miski ei takista parlamenti koostamast algatusraportit 11. Euroopa Arengufondi kohta komisjoni teatise alusel, mis sisaldab sisekokkuleppe eelnõud;

| C. | arvestades, et komisjon ei kavatse Euroopa Arengufondi kanda eelarvesse 2014. aastal, vaid alles alates 2021. aastast, mis on äärmiselt kahetsusväärne; arvestades, et on asjakohane juba praegu teha selleks ettevalmistusi, et ei väheneks AKV-ELi koostööle ja üldiselt arenguabile eraldatavad vahendid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon ei kavatse Euroopa Arengufondi kanda eelarvesse 2014. aastal, vaid alles alates 2021. aastast, mis on äärmiselt kahetsusväärne; arvestades, et on asjakohane juba praegu teha selleks ettevalmistusi, et ei väheneks AKV-ELi koostööle ja üldiselt arenguabile eraldatavad vahendid;

| D. | arvestades vajadust näha 11. Euroopa Arengufondile ette piisav rahastamine, et liit saaks pidada kinni arengukoostöö valdkonnas rahvusvahelisel tasandil võetud kohustustest ja eraldada 0,7 % oma SKPst arenguabile ning aidata seeläbi kaasa aastatuhande arengueesmärkide täitmisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades vajadust näha 11. Euroopa Arengufondile ette piisav rahastamine, et liit saaks pidada kinni arengukoostöö valdkonnas rahvusvahelisel tasandil võetud kohustustest ja eraldada 0,7 % oma SKPst arenguabile ning aidata seeläbi kaasa aastatuhande arengueesmärkide täitmisele;

| E. | arvestades, et aastatuhande arengueesmärke käsitlevad eduaruanded näitavad ebaühtlast edenemist, ning eelkõige seda, et aastatuhande arengueesmärgid emade ja laste tervise küsimustes jäävad enamikus AKV riikides 2015. aastaks saavutamata; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et aastatuhande arengueesmärke käsitlevad eduaruanded näitavad ebaühtlast edenemist, ning eelkõige seda, et aastatuhande arengueesmärgid emade ja laste tervise küsimustes jäävad enamikus AKV riikides 2015. aastaks saavutamata;

| F. | arvestades, et rahastamisettepanekud ajavahemikuks 2014–2020, mida praegu nõukogus arutatakse, on nii Euroopa arengupoliitika tuleviku seisukohast kui ka ÜMTsid ELiga siduva ühenduse seisukohast murettekitavad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rahastamisettepanekud ajavahemikuks 2014–2020, mida praegu nõukogus arutatakse, on nii Euroopa arengupoliitika tuleviku seisukohast kui ka ÜMTsid ELiga siduva ühenduse seisukohast murettekitavad;

| G. | arvestades, et kuigi on vaja veel teha suuri jõupingutusi, on ELi abi üha tõhusam ja ühenduse meetmeid rahvusvahelise solidaarsuse edendamiseks toetab rohkem kui kolm neljandikku Euroopa kodanikest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kuigi on vaja veel teha suuri jõupingutusi, on ELi abi üha tõhusam ja ühenduse meetmeid rahvusvahelise solidaarsuse edendamiseks toetab rohkem kui kolm neljandikku Euroopa kodanikest;

| H. | arvestades, et uuenduslik rahastamine on tingimata vajalik, et suurendada ametlikku arenguabi, tagades, et äri- ja finantssektor annavad õiglasema panuse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et uuenduslik rahastamine on tingimata vajalik, et suurendada ametlikku arenguabi, tagades, et äri- ja finantssektor annavad õiglasema panuse;

| I. | arvestades, et abiandjad ei tohiks nõuda partnerriikidelt omavastutuse põhimõtte kohaldamist ning samal ajal jätta neid ilma rahalistest vahenditest, mida nad vajavad oma institutsioonide ja avalike teenuste konsolideerimiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et abiandjad ei tohiks nõuda partnerriikidelt omavastutuse põhimõtte kohaldamist ning samal ajal jätta neid ilma rahalistest vahenditest, mida nad vajavad oma institutsioonide ja avalike teenuste konsolideerimiseks;

| J. | arvestades, et arenguriigid peavad kiiresti looma maksusüsteemid, mis võtavad arvesse nende kodanike maksevõimet; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et arenguriigid peavad kiiresti looma maksusüsteemid, mis võtavad arvesse nende kodanike maksevõimet;

| K. | arvestades, et oma teatises muutuste kava kohta soovis komisjon, et Euroopa arengupoliitika vahendite (mille hulka kuulub ka 11. Euroopa Arengufond) jagamisel kohaldataks eristamise põhimõtet, ning viis sisse temaatilise suunitluse põhimõtte ning toetuste ja laenude kombineerimise ning erasektori toetamise; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et oma teatises muutuste kava kohta soovis komisjon, et Euroopa arengupoliitika vahendite (mille hulka kuulub ka 11. Euroopa Arengufond) jagamisel kohaldataks eristamise põhimõtet, ning viis sisse temaatilise suunitluse põhimõtte ning toetuste ja laenude kombineerimise ning erasektori toetamise;

| L. | arvestades, et Euroopa konsensuses arengu küsimuses ja Cotonou lepingus tunnustatakse kodanikuühiskonna organisatsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste keskset rolli vaesusevastases võitluses ja hea juhtimistava edendamisel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa konsensuses arengu küsimuses ja Cotonou lepingus tunnustatakse kodanikuühiskonna organisatsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste keskset rolli vaesusevastases võitluses ja hea juhtimistava edendamisel;

| M. | arvestades, et ülemereterritooriumide assotsieerimise otsuse ettepanekus tunnistatakse ÜMTde eripära, mistõttu nad seisavad silmitsi AKV riikidest erinevate probleemidega; arvestades, et ÜMTd ei tohiks seetõttu enam saada abi Euroopa Arengufondist, vaid ELi eelarvesse selleks otstarbeks kirjendatud rahastamisvahendist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ülemereterritooriumide assotsieerimise otsuse ettepanekus tunnistatakse ÜMTde eripära, mistõttu nad seisavad silmitsi AKV riikidest erinevate probleemidega; arvestades, et ÜMTd ei tohiks seetõttu enam saada abi Euroopa Arengufondist, vaid ELi eelarvesse selleks otstarbeks kirjendatud rahastamisvahendist;

| N. | arvestades, et ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel 23. juunil 2000. aastal Cotonous sõlmitud partnerluslepingus (2000/483/EÜ) on kehtestatud, et naiste olukorda ja soolise võrdõiguslikkuse küsimusi võetakse süstemaatiliselt arvesse kõikides valdkondades – poliitilises, majanduslikus ja ühiskondlikus elus; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel 23. juunil 2000. aastal Cotonous sõlmitud partnerluslepingus (2000/483/EÜ) on kehtestatud, et naiste olukorda ja soolise võrdõiguslikkuse küsimusi võetakse süstemaatiliselt arvesse kõikides valdkondades – poliitilises, majanduslikus ja ühiskondlikus elus;

| O. | arvestades, et Euroopa Liidu tegevuskavas tunnistatakse naiste kaasamise ja soolise võrdõiguslikkuse perspektiivi olulisust partnerriikide arengu ja aastatuhande arengueesmärkide täitmise seisukohast ning et sooline võrdõiguslikkus on üks ELi tegevuse prioriteetseid suundi muutuste kava raames; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Liidu tegevuskavas tunnistatakse naiste kaasamise ja soolise võrdõiguslikkuse perspektiivi olulisust partnerriikide arengu ja aastatuhande arengueesmärkide täitmise seisukohast ning et sooline võrdõiguslikkus on üks ELi tegevuse prioriteetseid suundi muutuste kava raames;

11. Euroopa Arengufondi eesmärgid

| 1. | tuletab meelde, et nii Euroopa arengupoliitika (ELi toimimise lepingu artikkel 208) kui ka Cotonou lepingu ja Euroopa konsensuse arengu küsimuses peamised eesmärgid on vaesuse vähendamine ja lõpuks selle kaotamine; rõhutab seetõttu, et 11. Euroopa Arengufondist AKV riikidele antud vahenditest vähemalt 90 % peab vastama OECD arenguabi komitee kehtestatud ametliku arenguabi kriteeriumidele; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et nii Euroopa arengupoliitika (ELi toimimise lepingu artikkel 208) kui ka Cotonou lepingu ja Euroopa konsensuse arengu küsimuses peamised eesmärgid on vaesuse vähendamine ja lõpuks selle kaotamine; rõhutab seetõttu, et 11. Euroopa Arengufondist AKV riikidele antud vahenditest vähemalt 90 % peab vastama OECD arenguabi komitee kehtestatud ametliku arenguabi kriteeriumidele;

| 2. | on seisukohal, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleb kahekordistada jõupingutusi kõige vähem edenenud aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks, mis on eelkõige seotud põhiliste sotsiaalsektorite ja soolise võrdõiguslikkusega, nagu on ette nähtud Cotonou lepingu artiklites 22, 25 ja 31; kinnitab oma toetust aastatuhande arengueesmärkidega seotud algatustele ja kokkulepetele ning nõuab, et komisjon ja liikmesriigid eraldaksid kokkuleppel AKV riikidega 11. Euroopa Arengufondist 20 % põhilistele sotsiaalteenustele, eelkõige tervishoiule ja algharidusele, et kindlustada aastatuhande arengueesmärkide 2, 3, 4, 5 ja 6 ning muude rahvusvahelisel tasandil arengu valdkonnas võetud kohustuste täitmine; palub sellega seoses, et 11. Euroopa Arengufondi ja selle kavandamise suhtes kohaldataks soolisi tulemusnäitajaid, mis on kavandatud soolise võrdõiguslikkuse suurendamist ühenduse arengukoostöös käsitlevas tegevusprogrammis ning mis tagaks, et erimeetmete võtmine ja sooküsimuste edendamine toimub kõikides programmides nõuetekohaselt ja kontrollitult; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleb kahekordistada jõupingutusi kõige vähem edenenud aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks, mis on eelkõige seotud põhiliste sotsiaalsektorite ja soolise võrdõiguslikkusega, nagu on ette nähtud Cotonou lepingu artiklites 22, 25 ja 31; kinnitab oma toetust aastatuhande arengueesmärkidega seotud algatustele ja kokkulepetele ning nõuab, et komisjon ja liikmesriigid eraldaksid kokkuleppel AKV riikidega 11. Euroopa Arengufondist 20 % põhilistele sotsiaalteenustele, eelkõige tervishoiule ja algharidusele, et kindlustada aastatuhande arengueesmärkide 2, 3, 4, 5 ja 6 ning muude rahvusvahelisel tasandil arengu valdkonnas võetud kohustuste täitmine; palub sellega seoses, et 11. Euroopa Arengufondi ja selle kavandamise suhtes kohaldataks soolisi tulemusnäitajaid, mis on kavandatud soolise võrdõiguslikkuse suurendamist ühenduse arengukoostöös käsitlevas tegevusprogrammis ning mis tagaks, et erimeetmete võtmine ja sooküsimuste edendamine toimub kõikides programmides nõuetekohaselt ja kontrollitult;

| 3. | kutsub komisjoni ja partnerriike tungivalt üles pidama prioriteetseks toetust, mille eesmärk on tõhustada tervishoiusüsteeme, et tagada emade, reproduktiiv- ja laste tervise valdkonnas juurdepääs põhilistele tervishoiuteenustele, pöörates eelkõige tähelepanu kõige vaesemale elanikkonnale ja HIV/AIDSi vastu võitlemisele, tuletades meelde, et need on aastatuhande arengueesmärgid, mille puhul on mitmetes AKV riikides vähe edusamme tehtud; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni ja partnerriike tungivalt üles pidama prioriteetseks toetust, mille eesmärk on tõhustada tervishoiusüsteeme, et tagada emade, reproduktiiv- ja laste tervise valdkonnas juurdepääs põhilistele tervishoiuteenustele, pöörates eelkõige tähelepanu kõige vaesemale elanikkonnale ja HIV/AIDSi vastu võitlemisele, tuletades meelde, et need on aastatuhande arengueesmärgid, mille puhul on mitmetes AKV riikides vähe edusamme tehtud;

| 4. | on seisukohal, et eespool nimetatud eesmärgi saavutamiseks on tähtis kaasata ühiskonna kõige haavatavamad rühmad, teiste seas (kuid mitte ainult) naised, lapsed ja puuetega inimesed, kõikidesse vaesuse kaotamise projektidesse nii programmitöö kui ka rakendamise ja hindamise etappides; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et eespool nimetatud eesmärgi saavutamiseks on tähtis kaasata ühiskonna kõige haavatavamad rühmad, teiste seas (kuid mitte ainult) naised, lapsed ja puuetega inimesed, kõikidesse vaesuse kaotamise projektidesse nii programmitöö kui ka rakendamise ja hindamise etappides;

| 5. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon soovib arenguriikides käsitleda sotsiaalkaitse küsimusi strateegilisemalt ja koordineeritumalt, ning palub, et partnerluses AKV riikidega töötataks välja integreeritud sotsiaalkaitsepoliitika, milles võetakse arvesse ka alusmehhanismide toetamist, nagu sotsiaalkaitse alammäärade loomine 11. Euroopa Arengufondi raames; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon soovib arenguriikides käsitleda sotsiaalkaitse küsimusi strateegilisemalt ja koordineeritumalt, ning palub, et partnerluses AKV riikidega töötataks välja integreeritud sotsiaalkaitsepoliitika, milles võetakse arvesse ka alusmehhanismide toetamist, nagu sotsiaalkaitse alammäärade loomine 11. Euroopa Arengufondi raames;

ÜMTde majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamine

| 6. | tuletab meelde, et Euroopa Arengufondist rahastatakse mitte ainult AKV ja ELi partnerlust, vaid ka ÜMTde ja ELi assotsiatsiooni, mis hõlmab 26 ÜMTd, |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et Euroopa Arengufondist rahastatakse mitte ainult AKV ja ELi partnerlust, vaid ka ÜMTde ja ELi assotsiatsiooni, mis hõlmab 26 ÜMTd,

| 7. | väljendab heameelt asjaolu üle, et kavandatavas ÜMTde assotsieerimise otsuses tunnistatakse vajadust luua ÜMTdega uus jätkusuutlik partnerlus, mis juhindub neljast uuest eesmärgist:






  — | ÜMTde konkurentsivõime suurendamine, |
| --- | --- | --- |

7.

väljendab heameelt asjaolu üle, et kavandatavas ÜMTde assotsieerimise otsuses tunnistatakse vajadust luua ÜMTdega uus jätkusuutlik partnerlus, mis juhindub neljast uuest eesmärgist:

—

ÜMTde konkurentsivõime suurendamine,

| — | ÜMTde kohanemisvõime parandamine, |
| --- | --- |

—

ÜMTde kohanemisvõime parandamine,

| — | ÜMTde haavatavuse vähendamine, |
| --- | --- |

—

ÜMTde haavatavuse vähendamine,

| — | ÜMTde ja teiste partnerite vahelise koostöö edendamine; |
| --- | --- |

—

ÜMTde ja teiste partnerite vahelise koostöö edendamine;

| 8. | peab kahetsusväärseks, et liidu eelarves puudub ÜMTde jaoks ette nähtud rahastamisvahend, mis võimaldaks selleks eraldatud vahendite demokraatlikku ja läbipaistvat kontrolli; |
| --- | --- |

8.

peab kahetsusväärseks, et liidu eelarves puudub ÜMTde jaoks ette nähtud rahastamisvahend, mis võimaldaks selleks eraldatud vahendite demokraatlikku ja läbipaistvat kontrolli;

| 9. | kutsub üles tegema paremat koostööd äärepoolseimate piirkondade, AKV riikide ja ÜMTde naabruses asuvate kolmandate riikide vahel, kombineerima omavahel nende piirkondade, riikide ja maade suhtes kohaldatavaid eri rahastamisvahendeid ning parandama ÜMTde ja äärepoolseimate piirkondade juurdepääsu vaatlejatena AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee täiskogu istungitele kooskõlas assamblee kodukorraga; |
| --- | --- |

9.

kutsub üles tegema paremat koostööd äärepoolseimate piirkondade, AKV riikide ja ÜMTde naabruses asuvate kolmandate riikide vahel, kombineerima omavahel nende piirkondade, riikide ja maade suhtes kohaldatavaid eri rahastamisvahendeid ning parandama ÜMTde ja äärepoolseimate piirkondade juurdepääsu vaatlejatena AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee täiskogu istungitele kooskõlas assamblee kodukorraga;

Eelarvesse kandmine ja rahastamispakett

| 10. | nõuab taas kord Euroopa Arengufondi viimist eelarvesse järgmisel programmiperioodil ja vaikimisi aastast 2021, lisades Euroopa Arengufondi täielikult mitmeaastase finantsraamistiku 4. rubriiki („Euroopa roll maailmas”), sest see aitaks tõhusamalt edendada liidu prioriteete ja temaatilisi toetusi ning parandaks ELi kui maailma suurima arenguabi andja tegevuse demokraatlikku kontrolli, nähtavust, prognoositavust ja järjepidevust; |
| --- | --- |

10.

nõuab taas kord Euroopa Arengufondi viimist eelarvesse järgmisel programmiperioodil ja vaikimisi aastast 2021, lisades Euroopa Arengufondi täielikult mitmeaastase finantsraamistiku 4. rubriiki („Euroopa roll maailmas”), sest see aitaks tõhusamalt edendada liidu prioriteete ja temaatilisi toetusi ning parandaks ELi kui maailma suurima arenguabi andja tegevuse demokraatlikku kontrolli, nähtavust, prognoositavust ja järjepidevust;

| 11. | palub komisjonil valmistada Euroopa Arengufondi eelarvesse kandmine ette nii sujuvalt kui võimalik, andes Euroopa Parlamendile regulaarselt teavet ning tehes tihedat koostööd AKV riikidega, et tagada nende kaasatus Euroopa Arengufondi tulevasse rakendamisse; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil valmistada Euroopa Arengufondi eelarvesse kandmine ette nii sujuvalt kui võimalik, andes Euroopa Parlamendile regulaarselt teavet ning tehes tihedat koostööd AKV riikidega, et tagada nende kaasatus Euroopa Arengufondi tulevasse rakendamisse;

| 12. | väljendab heameelt selle üle, et 11. Euroopa Arengufondi liikmesriikide panustamise põhimõtted on sarnased liidu eelarve omadega, ning väljendab heameelt selle üle, et 11. Euroopa Arengufondi programmiperiood viidi vastavusse liidu mitmeaastase finantsraamistiku kehtivusajaga; |
| --- | --- |

12.

väljendab heameelt selle üle, et 11. Euroopa Arengufondi liikmesriikide panustamise põhimõtted on sarnased liidu eelarve omadega, ning väljendab heameelt selle üle, et 11. Euroopa Arengufondi programmiperiood viidi vastavusse liidu mitmeaastase finantsraamistiku kehtivusajaga;

| 13. | toetab komisjoni ettepanekut eraldada 11. Euroopa Arengufondile kokku 30 319 000 000 eurot (2011. aasta hindades) ja nõuab, et 11. Euroopa Arengufondile ja muudele koostöövahenditele, sealhulgas arengukoostöö rahastamisvahendile ettenähtud summade abil saab hoitaks ametlikku arenguabi praegusel tasemel või seda isegi suurendataks, et aidata liikmesriikidel saavutada eesmärk eraldada oma SKPst 0,7 % ametlikuks arenguabiks; |
| --- | --- |

13.

toetab komisjoni ettepanekut eraldada 11. Euroopa Arengufondile kokku 30 319 000 000 eurot (2011. aasta hindades) ja nõuab, et 11. Euroopa Arengufondile ja muudele koostöövahenditele, sealhulgas arengukoostöö rahastamisvahendile ettenähtud summade abil saab hoitaks ametlikku arenguabi praegusel tasemel või seda isegi suurendataks, et aidata liikmesriikidel saavutada eesmärk eraldada oma SKPst 0,7 % ametlikuks arenguabiks;

| 14. | rõhutab, et võttes arvesse teatavate AKV riikide suurt haavatavust seoses katastroofiohuga, on Euroopa Arengufondist rahastatavates arenguprogrammides vaja palju investeerida katastroofiohu vähendamisse; rõhutab, et selline investeerimine on äärmiselt tähtis selleks, et vähendada hädaolukorrast tingitud vajadusi ja suurendada AKV riikide vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et võttes arvesse teatavate AKV riikide suurt haavatavust seoses katastroofiohuga, on Euroopa Arengufondist rahastatavates arenguprogrammides vaja palju investeerida katastroofiohu vähendamisse; rõhutab, et selline investeerimine on äärmiselt tähtis selleks, et vähendada hädaolukorrast tingitud vajadusi ja suurendada AKV riikide vastupanuvõimet;

| 15. | peab äärmiselt kahetsusväärseks liikmesriikide poolt 8. veebruari 2013. aastal sõlmitud kokkulepet, mis näeb ette komisjoni 2012. aasta juulis tehtud ettepanekus soovitatud 11. Euroopa Arengufondi vahendite vähendamine 11 % võrra; juhib tähelepanu asjaolule, et nõukogu korduvalt võetud kohustus saavutada 2015. aastaks arenguabi valdkonna eesmärgid ning rahvusvahelise solidaarsuse edendamiseks ettenähtud riiklike ja liidu eelarvevahendite märkimisväärne kärpimine on omavahel teravas vastuolus; |
| --- | --- |

15.

peab äärmiselt kahetsusväärseks liikmesriikide poolt 8. veebruari 2013. aastal sõlmitud kokkulepet, mis näeb ette komisjoni 2012. aasta juulis tehtud ettepanekus soovitatud 11. Euroopa Arengufondi vahendite vähendamine 11 % võrra; juhib tähelepanu asjaolule, et nõukogu korduvalt võetud kohustus saavutada 2015. aastaks arenguabi valdkonna eesmärgid ning rahvusvahelise solidaarsuse edendamiseks ettenähtud riiklike ja liidu eelarvevahendite märkimisväärne kärpimine on omavahel teravas vastuolus;

| 16. | on seisukohal, et kui eelarvekärpeid jätkatakse, on liit ja selle liikmesriigid peamiste ametliku arenguabi andjatena suures osas vastutavad, kui 2015. aastaks ei suudeta täita eesmärki vähendada vaesust maailmas poole võrra; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et kui eelarvekärpeid jätkatakse, on liit ja selle liikmesriigid peamiste ametliku arenguabi andjatena suures osas vastutavad, kui 2015. aastaks ei suudeta täita eesmärki vähendada vaesust maailmas poole võrra;

| 17. | rõhutab, et eelkõige kriisi ajal on tähtis, et liidu eelarve suudaks vastata tekkivatele raskustele, kuna see võimaldab rahastamist, mis riiklikul tasandil ei oleks võimalik, eelkõige arengu rahastamist; nõuab sellega seoses omavahendite, nt finantstehingute maksu loomist, et liidu eelarve ei sõltuks enam ainult maksete assigneeringute tasemest; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et eelkõige kriisi ajal on tähtis, et liidu eelarve suudaks vastata tekkivatele raskustele, kuna see võimaldab rahastamist, mis riiklikul tasandil ei oleks võimalik, eelkõige arengu rahastamist; nõuab sellega seoses omavahendite, nt finantstehingute maksu loomist, et liidu eelarve ei sõltuks enam ainult maksete assigneeringute tasemest;

| 18. | nõuab, et sõltumata 11. Euroopa Arengufondile eraldatavate summade ja jaotuspõhimõtete erinevustest, peab Euroopa Arengufondi kaudu ÜMTdele antud vahendite üldjaotus vastama komisjoni soovitatule; |
| --- | --- |

18.

nõuab, et sõltumata 11. Euroopa Arengufondile eraldatavate summade ja jaotuspõhimõtete erinevustest, peab Euroopa Arengufondi kaudu ÜMTdele antud vahendite üldjaotus vastama komisjoni soovitatule;

| 19. | soovib, et AKV riikide vahelisele programmile ja piirkondlikele programmidele ettenähtud vahendite osakaal oleks 11. Euroopa Arengufondi raames sama nagu 10. Euroopa Arengufondis ja Euroopa Arengufondis nähtaks ette eraldamata ja paindlik rahastamispakett ning et seejuures oleks tagatud maksimaalne täiendavus tulevase üleaafrikalise programmiga, mis on ette nähtud tulevase arengukoostöö rahastamisvahendi raames, kuna nende vahenditega rahastatakse osaliselt uut kriisileevenduskava, mis hõlmab AKV riike tabada võivaid rahvusvahelise mõõtmega väliseid vapustusi (eelkõige finants-, toidu- või humanitaarkriisi), ning ka kiireloomulist humanitaarabi; rõhutab, et need programmid on tähtsad, kuna nad aitavad tõhustada AKV riikide valmisolekut kriisideks, nende vastupanuvõimet ning koordineerimist hädaabi, taastustööde ja arengu vahel; |
| --- | --- |

19.

soovib, et AKV riikide vahelisele programmile ja piirkondlikele programmidele ettenähtud vahendite osakaal oleks 11. Euroopa Arengufondi raames sama nagu 10. Euroopa Arengufondis ja Euroopa Arengufondis nähtaks ette eraldamata ja paindlik rahastamispakett ning et seejuures oleks tagatud maksimaalne täiendavus tulevase üleaafrikalise programmiga, mis on ette nähtud tulevase arengukoostöö rahastamisvahendi raames, kuna nende vahenditega rahastatakse osaliselt uut kriisileevenduskava, mis hõlmab AKV riike tabada võivaid rahvusvahelise mõõtmega väliseid vapustusi (eelkõige finants-, toidu- või humanitaarkriisi), ning ka kiireloomulist humanitaarabi; rõhutab, et need programmid on tähtsad, kuna nad aitavad tõhustada AKV riikide valmisolekut kriisideks, nende vastupanuvõimet ning koordineerimist hädaabi, taastustööde ja arengu vahel;

| 20. | on arvamusel, et 11. Euroopa Arengufondi vahenditest tuleks umbes 5 % eraldada komisjoni toetuskuludeks, et tagada selle vahendi tõhus haldamine; |
| --- | --- |

20.

on arvamusel, et 11. Euroopa Arengufondi vahenditest tuleks umbes 5 % eraldada komisjoni toetuskuludeks, et tagada selle vahendi tõhus haldamine;

Euroopa arengupoliitika reform ja 11. Euroopa Arengufond

| 21. | tuletab meelde, et Cotonou leping peaks jääma 11. Euroopa Arengufondi põhiraamistikuks; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et Cotonou leping peaks jääma 11. Euroopa Arengufondi põhiraamistikuks;

| 22. | on seisukohal, et eristamise põhimõtte konkreetne rakendamine 11. Euroopa Arengufondi vahenditele juurdepääsu puhul saab olla kasulik ainult juhul, kui seda tasakaalustab haavatavuse indeks, mis täiendab SKP kriteeriumi, hõlmab riigi vaesuse ja ebavõrdsuse indeksit ning milles arvestatakse arengumaade hulka kuuluvate väikeste saareriikide erilist olukorda vastavalt Cotonou lepingu artikli 2 viimasele taandele; tuletab meelde, et AKV riikidest partnerid võivad selle põhimõtte omaks võtta ainult tiheda poliitilise dialoogi tulemusel; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et eristamise põhimõtte konkreetne rakendamine 11. Euroopa Arengufondi vahenditele juurdepääsu puhul saab olla kasulik ainult juhul, kui seda tasakaalustab haavatavuse indeks, mis täiendab SKP kriteeriumi, hõlmab riigi vaesuse ja ebavõrdsuse indeksit ning milles arvestatakse arengumaade hulka kuuluvate väikeste saareriikide erilist olukorda vastavalt Cotonou lepingu artikli 2 viimasele taandele; tuletab meelde, et AKV riikidest partnerid võivad selle põhimõtte omaks võtta ainult tiheda poliitilise dialoogi tulemusel;

| 23. | tunnistab siiski, et poliitilise dialoogi raames on eristamise põhimõtte rakendamine vältimatu, kuna see võimaldab keskmise ja keskmisest kõrgema sissetulekuga AKV riikidel muutuda heaoluriikideks, kujundada välja riiklik poliitika jõukuse ümberjaotamiseks ning võidelda tulemuslikult vaesuse ja ebavõrdsuse vastu; |
| --- | --- |

23.

tunnistab siiski, et poliitilise dialoogi raames on eristamise põhimõtte rakendamine vältimatu, kuna see võimaldab keskmise ja keskmisest kõrgema sissetulekuga AKV riikidel muutuda heaoluriikideks, kujundada välja riiklik poliitika jõukuse ümberjaotamiseks ning võidelda tulemuslikult vaesuse ja ebavõrdsuse vastu;

| 24. | rõhutab siiski, kui oluline on säilitada 11. Euroopa Arengufondi raames riiklikud assigneeringud, kuna Euroopa arenguabil võib olla jätkuvalt otsustav mõju teatavates keskmise või keskmisest kõrgema sissetulekuga AKV riikides ebavõrdsuse vähendamiseks tehtavate reformide toetamisel; |
| --- | --- |

24.

rõhutab siiski, kui oluline on säilitada 11. Euroopa Arengufondi raames riiklikud assigneeringud, kuna Euroopa arenguabil võib olla jätkuvalt otsustav mõju teatavates keskmise või keskmisest kõrgema sissetulekuga AKV riikides ebavõrdsuse vähendamiseks tehtavate reformide toetamisel;

| 25. | on arvamusel, et eristava lähenemise puhul tuleb arvesse võtta ka ebakindlate riikide erilist olukorda lähtuvalt põhimõttest, et riigi ebaõnnestumisel on tagajärjed elanikkonnale äärmiselt negatiivsed ning need teevad olematuks kõik arengu valdkonnas saavutatud edusammud; rõhutab, et läbikukkunud riigis õigusriigi taastamine on oluliselt vaevalisem ja aeganõudvam kui ebakindlate riikide suurem toetamine, ning rõhutab, et seetõttu tuleks pöörata 11. Euroopa Arengufondi programmiperioodil erilist tähelepanu Saheli ja Somaali poolsaare piirkonnale; |
| --- | --- |

25.

on arvamusel, et eristava lähenemise puhul tuleb arvesse võtta ka ebakindlate riikide erilist olukorda lähtuvalt põhimõttest, et riigi ebaõnnestumisel on tagajärjed elanikkonnale äärmiselt negatiivsed ning need teevad olematuks kõik arengu valdkonnas saavutatud edusammud; rõhutab, et läbikukkunud riigis õigusriigi taastamine on oluliselt vaevalisem ja aeganõudvam kui ebakindlate riikide suurem toetamine, ning rõhutab, et seetõttu tuleks pöörata 11. Euroopa Arengufondi programmiperioodil erilist tähelepanu Saheli ja Somaali poolsaare piirkonnale;

| 26. | märgib, et muutuste kava sisaldab uusi ettepanekuid, sealhulgas eri toetuste ja laenude kombineerimise ja erasektori toetamise kohta; kinnitab, et nimetatud uute mehhanismide kasutamise eesmärk peaks olema esiteks tuua arengumaade kodanikud välja vaesusest ja abist sõltuvusest ning aidata kaasa erasektori tugevdamisele AKV riikides, vastasel korral edendatakse ebajätkusuutlikku arengut ja kasvu; palub, et komisjon teataks Euroopa Parlamendile, milliseid tulemusi annab uuring, mille komisjon hiljuti tellis erasektori osalemise kohta liidu toetuste ja laenude kombineerimisega seotud tegevuste arendamises ja laiendamises; |
| --- | --- |

26.

märgib, et muutuste kava sisaldab uusi ettepanekuid, sealhulgas eri toetuste ja laenude kombineerimise ja erasektori toetamise kohta; kinnitab, et nimetatud uute mehhanismide kasutamise eesmärk peaks olema esiteks tuua arengumaade kodanikud välja vaesusest ja abist sõltuvusest ning aidata kaasa erasektori tugevdamisele AKV riikides, vastasel korral edendatakse ebajätkusuutlikku arengut ja kasvu; palub, et komisjon teataks Euroopa Parlamendile, milliseid tulemusi annab uuring, mille komisjon hiljuti tellis erasektori osalemise kohta liidu toetuste ja laenude kombineerimisega seotud tegevuste arendamises ja laiendamises;

| 27. | tunnistab, et uutel rahastamisviisidel, nagu toetuste ja laenude kombineerimine, on riiklike vahendite vähenemise taustal teatavaid eeliseid; palub sellegipoolest, et komisjon ja Euroopa Investeerimispank (EIP) viiksid läbi põhjalikud ja sõltumatud mõju-uuringud, mis mõõdaksid uute rahastamisviiside mõju vaesuse vähendamisele, keskkonnale jne; avaldab sellega seoses heameelt selle üle, et hiljuti võeti kasutusele tulemuste mõõtmise raamistik („Results Measurement Framework”), mille indeks võimaldab EIP-l mõõta kõigi oma ELi-väliste operatsioonide arengualast mõju; palub, et komisjon avaldaks täpsed suunised ja kriteeriumid, et selgitada põhimõtteid, millest tuleb juhinduda projektide valikul nende uut tüüpi vahendite rakendamise raames; kutsub üles suurendama koostoimet ja täiendavust komisjoni, EIP ja teiste Euroopa kahepoolsete finantsasutuste, nt arengupankade tegevuse vahel; |
| --- | --- |

27.

tunnistab, et uutel rahastamisviisidel, nagu toetuste ja laenude kombineerimine, on riiklike vahendite vähenemise taustal teatavaid eeliseid; palub sellegipoolest, et komisjon ja Euroopa Investeerimispank (EIP) viiksid läbi põhjalikud ja sõltumatud mõju-uuringud, mis mõõdaksid uute rahastamisviiside mõju vaesuse vähendamisele, keskkonnale jne; avaldab sellega seoses heameelt selle üle, et hiljuti võeti kasutusele tulemuste mõõtmise raamistik („Results Measurement Framework”), mille indeks võimaldab EIP-l mõõta kõigi oma ELi-väliste operatsioonide arengualast mõju; palub, et komisjon avaldaks täpsed suunised ja kriteeriumid, et selgitada põhimõtteid, millest tuleb juhinduda projektide valikul nende uut tüüpi vahendite rakendamise raames; kutsub üles suurendama koostoimet ja täiendavust komisjoni, EIP ja teiste Euroopa kahepoolsete finantsasutuste, nt arengupankade tegevuse vahel;

| 28. | tunnistab, kui tähtis on toetada AKV riikides erasektorit, eelkõige mikroettevõtjaid ning väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid, et soodustada jõukuse loomist ja ettevõtetele soodsa keskkonna tekitamist, mis võimaldab kaasavamat ja jätkusuutlikumat majanduskasvu, et vähendada vaesust; |
| --- | --- |

28.

tunnistab, kui tähtis on toetada AKV riikides erasektorit, eelkõige mikroettevõtjaid ning väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid, et soodustada jõukuse loomist ja ettevõtetele soodsa keskkonna tekitamist, mis võimaldab kaasavamat ja jätkusuutlikumat majanduskasvu, et vähendada vaesust;

| 29. | võtab teadmiseks, et on loodud ELi väliskoostöö- ja arenguplatvorm, kus parlament osaleb vaatlejana ning mille eesmärk on anda suuniseid olemasolevate toetuste ja laenude kombineerimise ühendmehhanismide kohta; on arvamusel, et kodanikuühiskond ja EIP ei ole sellesse uude struktuuri piisaval määral kaasatud; kutsub seega komisjoni üles kaasama kodanikuühiskonna otseselt platvormi töösse ja tunnistama, et EIP-l on platvormi juhtimisel ELi finantsasutusena ainulaadne roll; |
| --- | --- |

29.

võtab teadmiseks, et on loodud ELi väliskoostöö- ja arenguplatvorm, kus parlament osaleb vaatlejana ning mille eesmärk on anda suuniseid olemasolevate toetuste ja laenude kombineerimise ühendmehhanismide kohta; on arvamusel, et kodanikuühiskond ja EIP ei ole sellesse uude struktuuri piisaval määral kaasatud; kutsub seega komisjoni üles kaasama kodanikuühiskonna otseselt platvormi töösse ja tunnistama, et EIP-l on platvormi juhtimisel ELi finantsasutusena ainulaadne roll;

| 30. | võtab teadmiseks komisjoni muutuste kavas soovitatud temaatilise suunitluse; rõhutab, et selline suunitlus ei tohi jätta tähelepanuta teatavate riikide erivajadusi, ning tuletab meelde, et kuna demokraatlik heakskiitmine on abi tõhususe alus, peavad olema dialoog arengukoostöö kõigi osalistega, eelkõige kodanikuühiskonna esindajate ja kohalike omavalitsustega, aga ka paindlikkus kesksel kohal nende sektorite kindlaksmääramisel, kuhu rahalised vahendid koondatakse ja mis on märgitud riiklikes sihtprogrammides; |
| --- | --- |

30.

võtab teadmiseks komisjoni muutuste kavas soovitatud temaatilise suunitluse; rõhutab, et selline suunitlus ei tohi jätta tähelepanuta teatavate riikide erivajadusi, ning tuletab meelde, et kuna demokraatlik heakskiitmine on abi tõhususe alus, peavad olema dialoog arengukoostöö kõigi osalistega, eelkõige kodanikuühiskonna esindajate ja kohalike omavalitsustega, aga ka paindlikkus kesksel kohal nende sektorite kindlaksmääramisel, kuhu rahalised vahendid koondatakse ja mis on märgitud riiklikes sihtprogrammides;

| 31. | nõuab, et viivitamata rakendataks AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee resolutsiooni puuetega inimeste kaasatuse kohta arenguriikides, eriti selle artikleid 19, 20, 21 ja 22, et 11. Euroopa Arengufond oleks kaasav ja kõigile kättesaadav; |
| --- | --- |

31.

nõuab, et viivitamata rakendataks AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee resolutsiooni puuetega inimeste kaasatuse kohta arenguriikides, eriti selle artikleid 19, 20, 21 ja 22, et 11. Euroopa Arengufond oleks kaasav ja kõigile kättesaadav;

| 32. | tunneb heameelt selle üle, et ÜRO algatus „Säästev energia kõigi jaoks” saab 10. Euroopa Arengufondi raames liidult suurt toetust, mis ulatub 500 miljoni euroni, ning nõuab, et see jätkuks 11. Euroopa Arengufondi raames; |
| --- | --- |

32.

tunneb heameelt selle üle, et ÜRO algatus „Säästev energia kõigi jaoks” saab 10. Euroopa Arengufondi raames liidult suurt toetust, mis ulatub 500 miljoni euroni, ning nõuab, et see jätkuks 11. Euroopa Arengufondi raames;

| 33. | tunneb heameelt selle üle, et põllumajandus, eelkõige põllumajanduslike pereettevõtete toetamine, kuulub Euroopa edasise arengupoliitika prioriteetsete teemavaldkondade hulka; tuletab meelde, et AKV riigid võtsid endale Maputo deklaratsioonis kohustuse eraldada 10 % riigi eelarve tuludest põllumajandusele ja maaelu arengule, ning et seda on vähe järgitud; |
| --- | --- |

33.

tunneb heameelt selle üle, et põllumajandus, eelkõige põllumajanduslike pereettevõtete toetamine, kuulub Euroopa edasise arengupoliitika prioriteetsete teemavaldkondade hulka; tuletab meelde, et AKV riigid võtsid endale Maputo deklaratsioonis kohustuse eraldada 10 % riigi eelarve tuludest põllumajandusele ja maaelu arengule, ning et seda on vähe järgitud;

| 34. | rõhutab asjaolu, et temaatiline koondumine ei tohi seada ohtu üldist eelarvetoetust, mis peaks võimaldama suurendada abi saavate riikide rahanduse usaldusväärset juhtimist; soovib, et see vahend säilitaks 11. Euroopa Arengufondis tähtsa koha, mis tõhustab komisjoni ja AKV riikide vahel inimõiguste üle peetavat dialoogi; |
| --- | --- |

34.

rõhutab asjaolu, et temaatiline koondumine ei tohi seada ohtu üldist eelarvetoetust, mis peaks võimaldama suurendada abi saavate riikide rahanduse usaldusväärset juhtimist; soovib, et see vahend säilitaks 11. Euroopa Arengufondis tähtsa koha, mis tõhustab komisjoni ja AKV riikide vahel inimõiguste üle peetavat dialoogi;

Demokraatlik kontroll

| 35. | võtab teadmiseks, et komisjon lubas vabatahtlikult anda Euroopa Parlamendile teavet 11. Euroopa Arengufondi strateegiadokumentide kohta, kuid peab kahetsusväärseks, et Euroopa Parlamendil puudub komisjoni poolt selliselt võetud meetmete suhtes konkreetne pädevus; tuletab siiski meelde, et AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee võib mängida keskset rolli kõigi Euroopa Arengufondi strateegiadokumentide demokraatlikul kontrollimisel ning seda vastavalt Cotonou lepingu artiklile 17 ja eriti selle lõike 2 kolmandale taandele; |
| --- | --- |

35.

võtab teadmiseks, et komisjon lubas vabatahtlikult anda Euroopa Parlamendile teavet 11. Euroopa Arengufondi strateegiadokumentide kohta, kuid peab kahetsusväärseks, et Euroopa Parlamendil puudub komisjoni poolt selliselt võetud meetmete suhtes konkreetne pädevus; tuletab siiski meelde, et AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee võib mängida keskset rolli kõigi Euroopa Arengufondi strateegiadokumentide demokraatlikul kontrollimisel ning seda vastavalt Cotonou lepingu artiklile 17 ja eriti selle lõike 2 kolmandale taandele;

| 36. | tuletab meelde, et on oluline järgida demokraatliku omavastutuse põhimõtet, mis on määratletud abi tõhususe tegevuskavas; palub seepärast komisjonil toetada edasi AKV riikide parlamentide ja kontrollikodade võimekuse suurendamist ja kodanikuühiskonna teavitamist ning kutsub AKV riike üles tegema tihedamat koostööd oma riiklike parlamentidega, et riigistrateegia dokumentides ette nähtud vahendite ülekandmise üle teostataks parlamentaarset järelkontrolli; väljendab sellega seoses heameelt parlamentaarse demokraatia edendamise ameti hindamatu töö üle; soovitab, et kõik ministeeriumid peaksid osalema riikliku eelarvevahendite käsutaja ja liidu vastava delegatsiooni vahelises arutelus, et strateegiadokumendid kajastaksid täielikult riigi arenguvajadusi; |
| --- | --- |

36.

tuletab meelde, et on oluline järgida demokraatliku omavastutuse põhimõtet, mis on määratletud abi tõhususe tegevuskavas; palub seepärast komisjonil toetada edasi AKV riikide parlamentide ja kontrollikodade võimekuse suurendamist ja kodanikuühiskonna teavitamist ning kutsub AKV riike üles tegema tihedamat koostööd oma riiklike parlamentidega, et riigistrateegia dokumentides ette nähtud vahendite ülekandmise üle teostataks parlamentaarset järelkontrolli; väljendab sellega seoses heameelt parlamentaarse demokraatia edendamise ameti hindamatu töö üle; soovitab, et kõik ministeeriumid peaksid osalema riikliku eelarvevahendite käsutaja ja liidu vastava delegatsiooni vahelises arutelus, et strateegiadokumendid kajastaksid täielikult riigi arenguvajadusi;

| 37. | on veendunud, et Euroopa Arengufondi vahendite jaotamisel ja järelevalve teostamisel finantseeritavate projektide, sh riigi eelarve otsetoetuste üle on otsustava tähtsusega läbipaistvus ja aruandekohustus; |
| --- | --- |

37.

on veendunud, et Euroopa Arengufondi vahendite jaotamisel ja järelevalve teostamisel finantseeritavate projektide, sh riigi eelarve otsetoetuste üle on otsustava tähtsusega läbipaistvus ja aruandekohustus;

| 38. | rõhutab, et kodanikuühiskonna organisatsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panus põhiteenuste osutamisel, demokraatlikus kontrollis, tõrjutud rühmade toetamisel ning inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse edendamisel on äärmiselt oluline, ning kutsub komisjoni, ÜMTsid ja AKV riike konsulteerima kodanikuühiskonna organisatsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega 11. Euroopa Arengufondi kavandamisel ning tegema nendega tihedat koostööd selle rakendamisel ja hindamisel vastavalt Cotonou lepingu artiklitele 2, 6 ja 70; palub komisjonil lisada 11. Euroopa Arengufondi järelevalve eesmärgil koostatud vahearuannetesse osa, milles käsitletakse üksikasjalikult liidu delegatsioonide poolt riiklikul tasandil kodanikuühiskonna organisatsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega peetud konsultatsioonide seisu; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et kodanikuühiskonna organisatsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panus põhiteenuste osutamisel, demokraatlikus kontrollis, tõrjutud rühmade toetamisel ning inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse edendamisel on äärmiselt oluline, ning kutsub komisjoni, ÜMTsid ja AKV riike konsulteerima kodanikuühiskonna organisatsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega 11. Euroopa Arengufondi kavandamisel ning tegema nendega tihedat koostööd selle rakendamisel ja hindamisel vastavalt Cotonou lepingu artiklitele 2, 6 ja 70; palub komisjonil lisada 11. Euroopa Arengufondi järelevalve eesmärgil koostatud vahearuannetesse osa, milles käsitletakse üksikasjalikult liidu delegatsioonide poolt riiklikul tasandil kodanikuühiskonna organisatsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega peetud konsultatsioonide seisu;

Arengu tõhusus

| 39. | rõhutab, kui väärtuslik on ELi ja selle liikmesriikide vaheline koostöö abi kavandamisel, mis võimaldab suurendada ELi arengupoliitika nähtavust, mõju ja tõhusust ning vältida samas kattumist ja raiskamist; rõhutab siiski vajadust süvendada ja täpsustada eeskirju, mis sisalduvad mitmeaastase programmitöö ühises raamistikus; rõhutab, et juhtivat rolli võivad täita ELi delegatsioonid, kes peavad sellesse protsessi lisama veelgi rohkem läbipaistvust, eelkõige kaasates mitte ainult asjaomaste abi saavate riikide administratsioone, aga ka valitsusväliseid osalejaid; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, kui väärtuslik on ELi ja selle liikmesriikide vaheline koostöö abi kavandamisel, mis võimaldab suurendada ELi arengupoliitika nähtavust, mõju ja tõhusust ning vältida samas kattumist ja raiskamist; rõhutab siiski vajadust süvendada ja täpsustada eeskirju, mis sisalduvad mitmeaastase programmitöö ühises raamistikus; rõhutab, et juhtivat rolli võivad täita ELi delegatsioonid, kes peavad sellesse protsessi lisama veelgi rohkem läbipaistvust, eelkõige kaasates mitte ainult asjaomaste abi saavate riikide administratsioone, aga ka valitsusväliseid osalejaid;

| 40. | palub komisjonil rangelt järgida Cotonou lepingu IV lisa artikli 19 C esimest lõiku, mille kohaselt tuleb 11. Euroopa Arengufondi raames rahastatava riigihankelepingu saamiseks AKV riikides järgida sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid standardeid, et edendada säästva arengu ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtet; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil rangelt järgida Cotonou lepingu IV lisa artikli 19 C esimest lõiku, mille kohaselt tuleb 11. Euroopa Arengufondi raames rahastatava riigihankelepingu saamiseks AKV riikides järgida sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid standardeid, et edendada säästva arengu ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtet;

| 41. | rõhutab, et vaesusevastane võitlus ja arengu tõhususe suurendamine sõltuvad eelkõige riiklikul tasandil tulu kogumise suutlikkusest ning et AKV-ELi partnerlus peab pidama esmatähtsaks tõhusate ja õiglaste maksukogumissüsteemide kasutuselevõttu, et tõhustada maksukogumist ning tõkestada maksudest kõrvalehoidumist ja maksuparadiiside kasutamist; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et vaesusevastane võitlus ja arengu tõhususe suurendamine sõltuvad eelkõige riiklikul tasandil tulu kogumise suutlikkusest ning et AKV-ELi partnerlus peab pidama esmatähtsaks tõhusate ja õiglaste maksukogumissüsteemide kasutuselevõttu, et tõhustada maksukogumist ning tõkestada maksudest kõrvalehoidumist ja maksuparadiiside kasutamist;

| 42. | väljendab heameelt komisjoni teatise „Tulevane lähenemisviis kolmandatele riikidele antavale ELi eelarvetoetusele” üle; rõhutab Cotonou lepingu artikli 96 tähtsust, sest see võimaldab peatada abi andmise, kui riik rikub lepingu põhimõtteid; |
| --- | --- |

42.

väljendab heameelt komisjoni teatise „Tulevane lähenemisviis kolmandatele riikidele antavale ELi eelarvetoetusele” üle; rõhutab Cotonou lepingu artikli 96 tähtsust, sest see võimaldab peatada abi andmise, kui riik rikub lepingu põhimõtteid;

| 43. | tuletab meelde, et eelarvetoetusel on palju eeliseid, nt vastutus, täpsem tulemuste analüüs, sidusam poliitika, parem prognoositavus ning inimestele otseselt kasu toovate vahendite maksimaalne kasutamine; |
| --- | --- |

43.

tuletab meelde, et eelarvetoetusel on palju eeliseid, nt vastutus, täpsem tulemuste analüüs, sidusam poliitika, parem prognoositavus ning inimestele otseselt kasu toovate vahendite maksimaalne kasutamine;

| 44. | rõhutab, kui tähtis on näha naistes mitte ainult haavatavat ühiskonnaosa, vaid ka arengupoliitika aktiivset edasiviijat; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et naised täidavad üliolulist rolli toitumise ja toiduga kindlustatuse alal, võttes arvesse tõsiasja, et nad vastutavad 80 % ulatuses põllumajanduse eest Aafrikas, kuigi neil ei ole jätkuvalt õigust saada selle maa omanikuks, mida nad harivad; rõhutab ühtlasi, et naised on tõestanud oma oskusi probleemide ja konfliktide lahendamisel, mistõttu nõuab tungivalt, et komisjon ja AKV riigid suurendaksid naiste osalust rakkerühmades ja töörühmades; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, kui tähtis on näha naistes mitte ainult haavatavat ühiskonnaosa, vaid ka arengupoliitika aktiivset edasiviijat; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et naised täidavad üliolulist rolli toitumise ja toiduga kindlustatuse alal, võttes arvesse tõsiasja, et nad vastutavad 80 % ulatuses põllumajanduse eest Aafrikas, kuigi neil ei ole jätkuvalt õigust saada selle maa omanikuks, mida nad harivad; rõhutab ühtlasi, et naised on tõestanud oma oskusi probleemide ja konfliktide lahendamisel, mistõttu nõuab tungivalt, et komisjon ja AKV riigid suurendaksid naiste osalust rakkerühmades ja töörühmades;

| 45. | palub komisjonil kohaldada tulemusnäitajaid, mis on kehtestatud ELi tegevuskavas, mis käsitleb soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist arengukoostöös: |
| --- | --- |

45.

palub komisjonil kohaldada tulemusnäitajaid, mis on kehtestatud ELi tegevuskavas, mis käsitleb soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist arengukoostöös:

| 46. | palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile eduaruanne selle kohta, kuidas rakendatakse ELi tegevuskava, mis käsitleb soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist arengukoostöös. |
| --- | --- |

46.

palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile eduaruanne selle kohta, kuidas rakendatakse ELi tegevuskava, mis käsitleb soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist arengukoostöös.

o

o o

| 47. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele ning ELi liikmesriikide ja vajaduse korral AKV riikide ja ÜMTde valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

47.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele ning ELi liikmesriikide ja vajaduse korral AKV riikide ja ÜMTde valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3. Muudetud leping allkirjastati 25. juunil 2005 Luxembourgis (ELT L 287, 28.10.2005, lk 4) ja 22. juunil 2010 Ouagadougous (ELT L 287, 4.11.2010, lk 3).

(2)  ELT L 314, 30.11.2001, lk 1. Otsust on muudetud otsusega 2007/249/EÜ (ELT L 109, 26.4.2007, lk 33).

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/43 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/43

---

P7_TA(2013)0077

Rohkem kasu ELi keskkonnameetmetest

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta resolutsioon rohkema kasu kohta ELi keskkonnameetmetest: usalduse suurendamine teadmisi ja reageerimisvõimet täiustades (2012/2104(INI))

(2016/C 036/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 11 ja 5 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 11 ja 5 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 191 ja 192, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 191 ja 192,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ühenduse keskkonnaõiguse rakendamise kohta (COM(2008)0773), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ühenduse keskkonnaõiguse rakendamise kohta (COM(2008)0773),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga „2008. aasta keskkonnapoliitika ülevaade” (COM(2009)0304) ja selle lisadokumenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga „2008. aasta keskkonnapoliitika ülevaade” (COM(2009)0304) ja selle lisadokumenti,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Rohkem kasu ELi keskkonnameetmetest: usalduse suurendamine teadmisi ja reageerimisvõimet täiustades” (COM(2012)0095), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Rohkem kasu ELi keskkonnameetmetest: usalduse suurendamine teadmisi ja reageerimisvõimet täiustades” (COM(2012)0095),

| — | võttes arvesse 29. aastaaruannet ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2011) (COM(2012)0714), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. aastaaruannet ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2011) (COM(2012)0714),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi läbivaatamise ja seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi prioriteetide kindlaksmääramise kohta – parem keskkond parema elu heaks (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi läbivaatamise ja seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi prioriteetide kindlaksmääramise kohta – parem keskkond parema elu heaks (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2010. aasta järeldusi teemal „Keskkonnapoliitika vahendite täiustamine”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2010. aasta järeldusi teemal „Keskkonnapoliitika vahendite täiustamine”,

| — | võttes arvesse nõukogu eesistuja 19. aprilli 2012. aasta järeldusi seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eesistuja 19. aprilli 2012. aasta järeldusi seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi kohta,

| — | võttes arvesse institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta (2),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee perspektiivarvamust teemal „Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll tulevases keskkonnapoliitikas” (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee perspektiivarvamust teemal „Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll tulevases keskkonnapoliitikas” (3),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust „Seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi suunas – ELi keskkonnaõiguse parem rakendamine” (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust „Seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi suunas – ELi keskkonnaõiguse parem rakendamine” (4),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv õiguskaitse kättesaadavuse kohta keskkonnaküsimustes (COM(2003)0624) ja Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel vastu võetud teksti (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv õiguskaitse kättesaadavuse kohta keskkonnaküsimustes (COM(2003)0624) ja Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel vastu võetud teksti (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ja petitsioonikomisjoni arvamust (A7-0028/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ja petitsioonikomisjoni arvamust (A7-0028/2013),

Üldised tähelepanekud

| A. | arvestades, et suur osa ELi õigusest antakse välja direktiividena, millega sätestatakse üldeeskirjad ja -eesmärgid, lubades samas liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel valida vahendid nende eesmärkideni jõudmiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et suur osa ELi õigusest antakse välja direktiividena, millega sätestatakse üldeeskirjad ja -eesmärgid, lubades samas liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel valida vahendid nende eesmärkideni jõudmiseks;

| B. | arvestades, et peamine vastutus ELi õigusaktide tõhusa rakendamise ja jõustamise tagamise eest lasub riigi ametiasutustel, väga sageli piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et peamine vastutus ELi õigusaktide tõhusa rakendamise ja jõustamise tagamise eest lasub riigi ametiasutustel, väga sageli piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| C. | arvestades, et lisaks sellele, et ebatõhus rakendamine kahjustab keskkonda ja inimeste tervist, tekitab see tööstuse jaoks õiguslikku ebakindlust ja seab takistusi ühtsele turule ning põhjustab rohkem bürokraatiat ja seega suuremaid kulusid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et lisaks sellele, et ebatõhus rakendamine kahjustab keskkonda ja inimeste tervist, tekitab see tööstuse jaoks õiguslikku ebakindlust ja seab takistusi ühtsele turule ning põhjustab rohkem bürokraatiat ja seega suuremaid kulusid;

| D. | arvestades, et uuringute põhjal on jõutud järeldusele, et ELi õigusaktide täiel määral rakendamine ainuüksi jäätmesektoris looks 400 000 töökohta ja säästaks 72 miljardit eurot aastas (6); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et uuringute põhjal on jõutud järeldusele, et ELi õigusaktide täiel määral rakendamine ainuüksi jäätmesektoris looks 400 000 töökohta ja säästaks 72 miljardit eurot aastas (6);

| E. | arvestades, et keskkonnaõiguse ebarahuldaval tasemel rakendamine kajastub selles valdkonnas toime pandud arvukates rikkumistes ja esitatud kaebuste suures hulgas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et keskkonnaõiguse ebarahuldaval tasemel rakendamine kajastub selles valdkonnas toime pandud arvukates rikkumistes ja esitatud kaebuste suures hulgas;

| F. | arvestades, et täpse teabe ja teadmiste puudumine rakendamise hetkeseisu ja kvantitatiivsete andmete kohta mitmes keskkonnasektoris takistab ühenduse keskkonnaõigustiku nõuetekohast rakendamist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et täpse teabe ja teadmiste puudumine rakendamise hetkeseisu ja kvantitatiivsete andmete kohta mitmes keskkonnasektoris takistab ühenduse keskkonnaõigustiku nõuetekohast rakendamist;

| G. | arvestades, et komisjoni arvamuse kohaselt läheb ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamata jätmine maksma 50 miljardit eurot aastas tervishoiukuludena ja otseste keskkonnaga seotud kuludena, mis ei hõlma negatiivset mõju ELi keskkonnaseisundile; arvestades, et alates 2020. aastast kasvavad need kulud 90 miljardi euroni aastas (7); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjoni arvamuse kohaselt läheb ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamata jätmine maksma 50 miljardit eurot aastas tervishoiukuludena ja otseste keskkonnaga seotud kuludena, mis ei hõlma negatiivset mõju ELi keskkonnaseisundile; arvestades, et alates 2020. aastast kasvavad need kulud 90 miljardi euroni aastas (7);

| H. | arvestades, et ELi keskkonnaõiguse rakendamisest tulenevad probleemid võivad olla kahesugused: ühest küljest hiline või ebapiisav rakendamine ja teisest küljest „ülerakendamine” (tarbetute lisanõuete kehtestamine), ning mõlemad aspektid on vastuolus ELi keskkonnaõiguse esialgsete poliitiliste ideedega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi keskkonnaõiguse rakendamisest tulenevad probleemid võivad olla kahesugused: ühest küljest hiline või ebapiisav rakendamine ja teisest küljest „ülerakendamine” (tarbetute lisanõuete kehtestamine), ning mõlemad aspektid on vastuolus ELi keskkonnaõiguse esialgsete poliitiliste ideedega;

| I. | arvestades, et rakendamise osas on nii liikmesriikide vahel kui ka liikmesriikides endis suured erinevused, millega kaasneb negatiivne mõju keskkonnale, mis muudab tegematajätmiste heastamiseks vajalikuks süstemaatilisema ja terviklikuma lähenemisviisi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et rakendamise osas on nii liikmesriikide vahel kui ka liikmesriikides endis suured erinevused, millega kaasneb negatiivne mõju keskkonnale, mis muudab tegematajätmiste heastamiseks vajalikuks süstemaatilisema ja terviklikuma lähenemisviisi;

| J. | arvestades, et keskkond oli 2011. aastal valdkond, kus tuvastati kõige rohkem ühenduse õiguse rikkumisi ELis (299), nimelt 17 % kõikidest rikkumistest, ning et 2011. aastal alustati selles valdkonnas 114 uut rikkumismenetlust (8); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et keskkond oli 2011. aastal valdkond, kus tuvastati kõige rohkem ühenduse õiguse rikkumisi ELis (299), nimelt 17 % kõikidest rikkumistest, ning et 2011. aastal alustati selles valdkonnas 114 uut rikkumismenetlust (8);

| K. | arvestades, et ELi keskkonnaõiguse täielik järgimine on aluslepingust tulenev kohustus ja on liikmesriikides ELi rahaliste vahendite kasutamise kriteeriumiks; arvestades, et liikmesriigid peaksid seetõttu ELis keskkonnaseisundi parandamiseks rakendama keskkonnaalaseid õigusakte õigeaegselt ja kulutasuvalt; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi keskkonnaõiguse täielik järgimine on aluslepingust tulenev kohustus ja on liikmesriikides ELi rahaliste vahendite kasutamise kriteeriumiks; arvestades, et liikmesriigid peaksid seetõttu ELis keskkonnaseisundi parandamiseks rakendama keskkonnaalaseid õigusakte õigeaegselt ja kulutasuvalt;

| L. | arvestades, et kuuendat keskkonnaalast tegevusprogrammi õõnestas pidev rakendussuutmatus sellistes hästi väljakujunenud poliitikavaldkondades nagu õhusaaste kontroll, jäätmekäitlus, vee ja reovee puhastamine ning looduskaitse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kuuendat keskkonnaalast tegevusprogrammi õõnestas pidev rakendussuutmatus sellistes hästi väljakujunenud poliitikavaldkondades nagu õhusaaste kontroll, jäätmekäitlus, vee ja reovee puhastamine ning looduskaitse;

Rakendamine kui ühine ülesanne ja võimalus

| 1. | kiidab heaks komisjoni teatise „Rohkem kasu ELi keskkonnameetmetest: usalduse suurendamine teadmisi ja reageerimisvõimet täiustades” (COM(2012)0095); |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni teatise „Rohkem kasu ELi keskkonnameetmetest: usalduse suurendamine teadmisi ja reageerimisvõimet täiustades” (COM(2012)0095);

| 2. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed keskkonna kaitsmiseks ja säästva arengu edendamiseks ning peaksid meeles, et majandus peab olema elujõuline ja konkurentsivõimeline; rõhutab, et kohalikud kogukonnad peavad saama inimeste vajaduste ja oma keskkonna vajaduste vahelise parima tasakaalu leidmisel otsustavalt kaasa rääkida; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed keskkonna kaitsmiseks ja säästva arengu edendamiseks ning peaksid meeles, et majandus peab olema elujõuline ja konkurentsivõimeline; rõhutab, et kohalikud kogukonnad peavad saama inimeste vajaduste ja oma keskkonna vajaduste vahelise parima tasakaalu leidmisel otsustavalt kaasa rääkida;

| 3. | on seisukohal, et piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused võivad tugevdada ELi keskkonnapoliitika määratlemisel koostöövaimu ja tagada õigusnormide tulemuslikuma rakendamise; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused võivad tugevdada ELi keskkonnapoliitika määratlemisel koostöövaimu ja tagada õigusnormide tulemuslikuma rakendamise;

| 4. | on seisukohal, et halduskoormus ei tulene alati ülemäärasest rakendamisest või rakendamata jätmisest; märgib, et halduskulud on möödapääsmatud, kuid need tuleb hoida võimalikult madalad nende negatiivse mõju tõttu kodanikele ja tööstusele; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et halduskoormus ei tulene alati ülemäärasest rakendamisest või rakendamata jätmisest; märgib, et halduskulud on möödapääsmatud, kuid need tuleb hoida võimalikult madalad nende negatiivse mõju tõttu kodanikele ja tööstusele;

| 5. | märgib, et suur osa keskkonnaalaste õigusaktidega seotud tarbetutest halduskuludest tuleneb eri liikmesriikide era- ja avaliku sektori ning nende piirkondlike või kohalike asutuste ebapiisavast või ebatõhusast halduspraktikast; |
| --- | --- |

5.

märgib, et suur osa keskkonnaalaste õigusaktidega seotud tarbetutest halduskuludest tuleneb eri liikmesriikide era- ja avaliku sektori ning nende piirkondlike või kohalike asutuste ebapiisavast või ebatõhusast halduspraktikast;

| 6. | rõhutab, et üksnes ELi õiguse õigeaegne ja nõuetekohane rakendamine (ülevõtmine) liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike asutuste poolt tagab kõnealuse ELi poliitika soovitud tulemuste saavutamise; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et üksnes ELi õiguse õigeaegne ja nõuetekohane rakendamine (ülevõtmine) liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike asutuste poolt tagab kõnealuse ELi poliitika soovitud tulemuste saavutamise;

| 7. | rõhutab, et ELi õigusaktide keskmes on võrdsete võimaluste, ühise turu ja ühtlustatud lähenemisviisi tagamine; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et ELi õigusaktide keskmes on võrdsete võimaluste, ühise turu ja ühtlustatud lähenemisviisi tagamine;

| 8. | on seisukohal, et tõhus rakendamine võib tulla tööstusele kasuks, näiteks vähendades halduskoormust, pakkudes investeerimiskindlust ja luues seeläbi rohkem töökohti; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et tõhus rakendamine võib tulla tööstusele kasuks, näiteks vähendades halduskoormust, pakkudes investeerimiskindlust ja luues seeläbi rohkem töökohti;

| 9. | taunib asjaolu, et kodanikud saavad ELi õigusaktidest teadlikuks alles pärast nende jõustumist; on seisukohal, et seadusandjate ja kodanike vahel tuleb teavet vahetada varem, et tagada ELi õigusaktide laialdasem heakskiit ja arusaam nende eesmärkidest; |
| --- | --- |

9.

taunib asjaolu, et kodanikud saavad ELi õigusaktidest teadlikuks alles pärast nende jõustumist; on seisukohal, et seadusandjate ja kodanike vahel tuleb teavet vahetada varem, et tagada ELi õigusaktide laialdasem heakskiit ja arusaam nende eesmärkidest;

| 10. | selgitab, et komisjon kui aluslepingute täitmise järelevalvaja peab tegutsema ajavaruga, et võimaldada paremat ja õigeaegsemat rakendamist; palub komisjonil uurida, mida on tarvis teha, et tagada keskkonnaalaste õigusaktide nõuetekohane ülevõtmine, rakendamine ja jõustamine; |
| --- | --- |

10.

selgitab, et komisjon kui aluslepingute täitmise järelevalvaja peab tegutsema ajavaruga, et võimaldada paremat ja õigeaegsemat rakendamist; palub komisjonil uurida, mida on tarvis teha, et tagada keskkonnaalaste õigusaktide nõuetekohane ülevõtmine, rakendamine ja jõustamine;

| 11. | märgib, et praegune killustatud rakendamine liikmesriikides õõnestab ettevõtjate võrdseid võimalusi, suurendab ebakindlust täpsete nõuete osas ja peletab seetõttu eemale investeeringud neist keskkonnaga seotud valdkondadest, mis võivad luua töökohti; |
| --- | --- |

11.

märgib, et praegune killustatud rakendamine liikmesriikides õõnestab ettevõtjate võrdseid võimalusi, suurendab ebakindlust täpsete nõuete osas ja peletab seetõttu eemale investeeringud neist keskkonnaga seotud valdkondadest, mis võivad luua töökohti;

| 12. | rõhutab, et Euroopa institutsioonide vastutus ELi õigusaktide eest ei lõpe õigusakti vastuvõtmisega Euroopa Parlamendis ja nõukogus ning et Euroopa Parlament on tõhusama rakendamise nimel valmis liikmesriike abistama; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et Euroopa institutsioonide vastutus ELi õigusaktide eest ei lõpe õigusakti vastuvõtmisega Euroopa Parlamendis ja nõukogus ning et Euroopa Parlament on tõhusama rakendamise nimel valmis liikmesriike abistama;

| 13. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja asjaomaseid piirkondi üles parandama teabevoogu ja suurendama läbipaistvust aktiivsema ja pideva omavahelise teabevahetuse kaudu; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja asjaomaseid piirkondi üles parandama teabevoogu ja suurendama läbipaistvust aktiivsema ja pideva omavahelise teabevahetuse kaudu;

Lahendused tõhusama rakendamise tagamiseks

| 14. | on seisukohal, et täielik rakendamine ja jõustamine kõigil tasanditel on ülitähtis ning selleks võib vaja minna täiendavat tugevdamist; rõhutab seetõttu selgete, järjepidevate ja mittekattuvate keskkonnaalaste õigusaktide vajalikkust; rõhutab, et ELi keskkonnaõigust reglementeerivate eri õigusnormide vahel on vaja koordineerimist ja täiendavust ning neis esinevad lüngad tuleb kõrvaldada; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et täielik rakendamine ja jõustamine kõigil tasanditel on ülitähtis ning selleks võib vaja minna täiendavat tugevdamist; rõhutab seetõttu selgete, järjepidevate ja mittekattuvate keskkonnaalaste õigusaktide vajalikkust; rõhutab, et ELi keskkonnaõigust reglementeerivate eri õigusnormide vahel on vaja koordineerimist ja täiendavust ning neis esinevad lüngad tuleb kõrvaldada;

| 15. | on seisukohal, et keskkonnaalaseid õigusakte on võimalik rakendada tõhusamalt parimate tavade levitamisega liikmesriikide vahel ja ELi õigusaktide rakendamise eest vastutavate piirkondlike ja kohalike asutuste vahel ning tihedama koostöö kaudu Euroopa institutsioonidega; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et keskkonnaalaseid õigusakte on võimalik rakendada tõhusamalt parimate tavade levitamisega liikmesriikide vahel ja ELi õigusaktide rakendamise eest vastutavate piirkondlike ja kohalike asutuste vahel ning tihedama koostöö kaudu Euroopa institutsioonidega;

| 16. | taunib andmete puudumist riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil nõuete täitmiseks ja jõustamiseks tehtavate pingutuste kohta ning palub seepärast komisjonil parandada seda olukorda oma võrgustike ja organite, nt Euroopa Keskkonnaameti abil; |
| --- | --- |

16.

taunib andmete puudumist riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil nõuete täitmiseks ja jõustamiseks tehtavate pingutuste kohta ning palub seepärast komisjonil parandada seda olukorda oma võrgustike ja organite, nt Euroopa Keskkonnaameti abil;

| 17. | märgib, kui oluline on tugevdada ja jälgida keskkonnaalaste õigusaktide rakendamiseks asjakohaseid näitajaid, ning soovitab luua kasutajasõbraliku veebisaidi, kus oleksid toodud kõige värskemad näitajate mõõtmistulemused ja liikmesriikide mitteametlik võrdlus; |
| --- | --- |

17.

märgib, kui oluline on tugevdada ja jälgida keskkonnaalaste õigusaktide rakendamiseks asjakohaseid näitajaid, ning soovitab luua kasutajasõbraliku veebisaidi, kus oleksid toodud kõige värskemad näitajate mõõtmistulemused ja liikmesriikide mitteametlik võrdlus;

| 18. | on seisukohal, et komisjon ise peaks olema parema rakendamise tagamiseks tehtavate pingutuste keskmes, ning taunib asjaolu, et praegu antakse see tegevus järjest enam teistele asutustele, kellel sageli puuduvad komisjoni pädevused ning inim- ja finantsressursid; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et komisjon ise peaks olema parema rakendamise tagamiseks tehtavate pingutuste keskmes, ning taunib asjaolu, et praegu antakse see tegevus järjest enam teistele asutustele, kellel sageli puuduvad komisjoni pädevused ning inim- ja finantsressursid;

| 19. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid aitaksid parandada inimeste teadmisi ja suutlikkust keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisest riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et tagada neist õigusaktidest suurema kasu saamine; on lisaks seisukohal, et dialoogi alustamine vastavate sidusrühmadega parandaks ka rakendamist; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid aitaksid parandada inimeste teadmisi ja suutlikkust keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisest riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et tagada neist õigusaktidest suurema kasu saamine; on lisaks seisukohal, et dialoogi alustamine vastavate sidusrühmadega parandaks ka rakendamist;

| 20. | kutsub komisjoni üles uurima rakendamise partnerluslepingute sõlmimise võimalust komisjoni ja liikmesriikide või liikmesriikide endi vahel, et soodustada paremat rakendamist ning teha kindlaks ja lahendada rakendamisega seotud probleemid; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles uurima rakendamise partnerluslepingute sõlmimise võimalust komisjoni ja liikmesriikide või liikmesriikide endi vahel, et soodustada paremat rakendamist ning teha kindlaks ja lahendada rakendamisega seotud probleemid;

| 21. | kutsub komisjoni üles uurima, kas kohalike asutuste suurem osalus keskkonnapoliitika määratlemisel võiks parandada õigusaktide üldist rakendamist, sealjuures võimalusi moodustada meeskondi keskkonnaõiguse ülevõtmiseks piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles uurima, kas kohalike asutuste suurem osalus keskkonnapoliitika määratlemisel võiks parandada õigusaktide üldist rakendamist, sealjuures võimalusi moodustada meeskondi keskkonnaõiguse ülevõtmiseks piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 22. | soovitab luua süstemaatilise ja kergesti kättesaadava rakendamist käsitleva veebipõhise teabevahendi; kutsub kõiki asjaosalisi ning eelkõige tööstust ja kodanikke üles andma rakendusasutustele tagasisidet rakendamisel tekkinud probleemide kohta; väärtustab usaldusväärse, võrreldava ja hõlpsalt juurdepääsetava keskkonnateabe kättesaadavust, millel on keskne tähtsus rakendamise hetkeseisu tulemuslikuks jälgimiseks; |
| --- | --- |

22.

soovitab luua süstemaatilise ja kergesti kättesaadava rakendamist käsitleva veebipõhise teabevahendi; kutsub kõiki asjaosalisi ning eelkõige tööstust ja kodanikke üles andma rakendusasutustele tagasisidet rakendamisel tekkinud probleemide kohta; väärtustab usaldusväärse, võrreldava ja hõlpsalt juurdepääsetava keskkonnateabe kättesaadavust, millel on keskne tähtsus rakendamise hetkeseisu tulemuslikuks jälgimiseks;

| 23. | nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks uuesti oma nõuet võtta kasutusele parimate tavade andmebaas, mis võimaldab rakendamisel parimate tavade vahetamist liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike asutuste vahel; kutsub komisjoni üles uurima info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise võimalusi, et pakkuda võimalikult palju kasulikku veebipõhist teavet selle kohta, kuidas rakendada ELi keskkonnaõigust; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks uuesti oma nõuet võtta kasutusele parimate tavade andmebaas, mis võimaldab rakendamisel parimate tavade vahetamist liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike asutuste vahel; kutsub komisjoni üles uurima info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise võimalusi, et pakkuda võimalikult palju kasulikku veebipõhist teavet selle kohta, kuidas rakendada ELi keskkonnaõigust;

| 24. | rõhutab, kui oluline on tugevdada keskkonnaalaste õigusaktide kohaldamise järelevalvet; kutsub sellega seoses üles tugevdama olemasolevat suutlikkust ning tagama ELi suuniste põhjal kooskõla eri organite vahel, kelle ülesandeks on järelevalve liikmesriikides; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, kui oluline on tugevdada keskkonnaalaste õigusaktide kohaldamise järelevalvet; kutsub sellega seoses üles tugevdama olemasolevat suutlikkust ning tagama ELi suuniste põhjal kooskõla eri organite vahel, kelle ülesandeks on järelevalve liikmesriikides;

| 25. | rõhutab, et ELi õigusaktide eesmärk peab olema võtta käsile keskkonnakahjude põhjused, kehtestades eeskirjad õigusliku vastutuse kohta keskkonna kahjustamise korral ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta; peab sellega seoses väga tähtsaks viia ellu kõik algatused ettevõtete suurema keskkonnaalase sotsiaalse vastutuse edendamiseks ja levitamiseks, sest sellega nõutakse, et ettevõtted oleksid vastuvõtlikud säästva arengu strateegia suhtes; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et ELi õigusaktide eesmärk peab olema võtta käsile keskkonnakahjude põhjused, kehtestades eeskirjad õigusliku vastutuse kohta keskkonna kahjustamise korral ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta; peab sellega seoses väga tähtsaks viia ellu kõik algatused ettevõtete suurema keskkonnaalase sotsiaalse vastutuse edendamiseks ja levitamiseks, sest sellega nõutakse, et ettevõtted oleksid vastuvõtlikud säästva arengu strateegia suhtes;

| 26. | tuletab meelde, et ELi keskkonnaalaste õigusaktide nõuetekohane rakendamine pakub palju eeliseid: näiteks loob see võrdsed võimalused ühtsel turul tegutsevatele ettevõtjatele ja stiimulid innovatsiooniks ning annab Euroopa ettevõtjatele esimesena turule siseneja eelised; |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde, et ELi keskkonnaalaste õigusaktide nõuetekohane rakendamine pakub palju eeliseid: näiteks loob see võrdsed võimalused ühtsel turul tegutsevatele ettevõtjatele ja stiimulid innovatsiooniks ning annab Euroopa ettevõtjatele esimesena turule siseneja eelised;

| 27. | rõhutab, et kõrgetasemeline keskkonnakaitse on üks Euroopa Liidu põhieesmärke, mis annaks kodanikele otsest kasu, näiteks paremad elutingimused tänu paremale õhukvaliteedile ning müra ja terviseprobleemide vähenemisele; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et kõrgetasemeline keskkonnakaitse on üks Euroopa Liidu põhieesmärke, mis annaks kodanikele otsest kasu, näiteks paremad elutingimused tänu paremale õhukvaliteedile ning müra ja terviseprobleemide vähenemisele;

| 28. | rõhutab, et EL on seadnud endale auahne tegevuskava luua 2050. aastaks vastupidav, ressursitõhus ja vähese süsinikuheitega majandus ning et selle eesmärgi saavutamine nõuab panustamist igal tasandil; tuletab meelde, et ühised jõupingutused on olulised ELi majanduskasvu tagamiseks ressursipiiranguid ja planeedi piire järgival viisil; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et EL on seadnud endale auahne tegevuskava luua 2050. aastaks vastupidav, ressursitõhus ja vähese süsinikuheitega majandus ning et selle eesmärgi saavutamine nõuab panustamist igal tasandil; tuletab meelde, et ühised jõupingutused on olulised ELi majanduskasvu tagamiseks ressursipiiranguid ja planeedi piire järgival viisil;

| 29. | avaldab kahetsust, et ettepaneku võtta vastu direktiiv õiguskaitse kättesaadavuse kohta keskkonnaküsimustes (9) menetlus peatati selle esimesel lugemisel; kutsub seepärast kaasseadusandjaid üles ummikust väljumiseks oma seisukohti üle vaatama; |
| --- | --- |

29.

avaldab kahetsust, et ettepaneku võtta vastu direktiiv õiguskaitse kättesaadavuse kohta keskkonnaküsimustes (9) menetlus peatati selle esimesel lugemisel; kutsub seepärast kaasseadusandjaid üles ummikust väljumiseks oma seisukohti üle vaatama;

| 30. | soovitab liikmesriikide kohtusüsteemidel, kes tegelevad ELi keskkonnaõigusnormide rikkumise või täitmatajätmisega, oma teadmised ühendada; |
| --- | --- |

30.

soovitab liikmesriikide kohtusüsteemidel, kes tegelevad ELi keskkonnaõigusnormide rikkumise või täitmatajätmisega, oma teadmised ühendada;

| 31. | peab rakendustegevuse järelevalvet väga oluliseks ja rõhutab seetõttu Euroopa Keskkonnaameti (EKA) tööd kõnealuses valdkonnas kooskõlas tema seadusjärgsete volitustega; |
| --- | --- |

31.

peab rakendustegevuse järelevalvet väga oluliseks ja rõhutab seetõttu Euroopa Keskkonnaameti (EKA) tööd kõnealuses valdkonnas kooskõlas tema seadusjärgsete volitustega;

| 32. | rõhutab EKA olulist rolli korraliku, poliitikat ja rakendamist toetava teadmistebaasi loomisel, ning tunnustab EKA tehtud tööd selles valdkonnas; nõuab tungivalt, et EKA tõstaks oma suutlikkust abistada komisjoni ja liikmesriike järelevalve kvaliteedi ja ELi eri osades kogutud keskkonnateabe võrreldavuse tagamisel; lisaks julgustab EKAd keskenduma suutlikkuse suurendamisele ja parimate tavade levitamisele liikmesriikides; ootab, et EKA uues strateegias käsitletaks põhjalikumalt rakendamise küsimust; |
| --- | --- |

32.

rõhutab EKA olulist rolli korraliku, poliitikat ja rakendamist toetava teadmistebaasi loomisel, ning tunnustab EKA tehtud tööd selles valdkonnas; nõuab tungivalt, et EKA tõstaks oma suutlikkust abistada komisjoni ja liikmesriike järelevalve kvaliteedi ja ELi eri osades kogutud keskkonnateabe võrreldavuse tagamisel; lisaks julgustab EKAd keskenduma suutlikkuse suurendamisele ja parimate tavade levitamisele liikmesriikides; ootab, et EKA uues strateegias käsitletaks põhjalikumalt rakendamise küsimust;

| 33. | toetab komisjoni kava paluda liikmesriikidel komisjoni toel välja töötada kõigi tähtsamate ELi keskkonnaalaste õigusaktide struktureeritud rakendus- ja teaberaamistikud, et selgitada direktiivi põhisätteid ja teha kindlaks, mis liiki teavet on vaja selle tõendamiseks, kuidas ELi õigust rakendatakse; |
| --- | --- |

33.

toetab komisjoni kava paluda liikmesriikidel komisjoni toel välja töötada kõigi tähtsamate ELi keskkonnaalaste õigusaktide struktureeritud rakendus- ja teaberaamistikud, et selgitada direktiivi põhisätteid ja teha kindlaks, mis liiki teavet on vaja selle tõendamiseks, kuidas ELi õigust rakendatakse;

| 34. | märgib, et petitsioonide esitajad väljendavad pidevalt muret seoses mitmesuguste keskkonnapoliitika küsimustega, nagu näiteks prügilad ja jäätmete kõrvaldamine, looduslikud elupaigad ning õhu ja vee kvaliteet; kiidab nende pingutusi, et sundida ametiasutusi aruandluskohustust täitma ning palub liikmesriikidel suhelda petitsioonide esitajatega avatult ja koostööaltilt; |
| --- | --- |

34.

märgib, et petitsioonide esitajad väljendavad pidevalt muret seoses mitmesuguste keskkonnapoliitika küsimustega, nagu näiteks prügilad ja jäätmete kõrvaldamine, looduslikud elupaigad ning õhu ja vee kvaliteet; kiidab nende pingutusi, et sundida ametiasutusi aruandluskohustust täitma ning palub liikmesriikidel suhelda petitsioonide esitajatega avatult ja koostööaltilt;

| 35. | nõuab tungivalt, et komisjon looks koostöös liikmesriikide ametiasutustega ja vajaduse korral EKAd kaasates kaebustega tegeleva üksuse, mille kaudu kodanikud saaksid teatada keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisega seotud probleemidest; |
| --- | --- |

35.

nõuab tungivalt, et komisjon looks koostöös liikmesriikide ametiasutustega ja vajaduse korral EKAd kaasates kaebustega tegeleva üksuse, mille kaudu kodanikud saaksid teatada keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisega seotud probleemidest;

| 36. | rõhutab tulemusliku kontrolli ülimat tähtsust ja nõuab tungivalt, et liikmesriigid suurendaksid kontrollisuutlikkust kooskõlas parimate tavadega; nõuab ühtseid kontrolli miinimumnõudeid, et tagada nõuete õiglane rakendamine kõikjal kogu ELis; |
| --- | --- |

36.

rõhutab tulemusliku kontrolli ülimat tähtsust ja nõuab tungivalt, et liikmesriigid suurendaksid kontrollisuutlikkust kooskõlas parimate tavadega; nõuab ühtseid kontrolli miinimumnõudeid, et tagada nõuete õiglane rakendamine kõikjal kogu ELis;

| 37. | nõuab tungivalt, et kõik asjaosalised ratsionaliseeriksid kontrolli- ja järelevalvetegevust, et kasutada tõhusamalt olemasolevaid vahendeid; sellega seoses rõhutab ka, kui oluline on vastastikuste eksperthinnangute süstemaatilisem kasutamine, millele komisjon on tähelepanu juhtinud; rõhutab vajadust täiendada olemasolevaid kontrolle kontrolliasutuste vahelise tihedama koostöö ja vastastikuse hindamisega; soovitab keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamise Euroopa Liidu võrgustikul (IMPEL) sellesuunalisi meetmeid võtta; kutsub samuti komisjoni üles levitama teadmisi ja suurendama suutlikkust, toetades selleks kohtunike ja prokuratuuride võrgustikku ning tihedas koostöös Regioonide Komiteega vähendama rikkumisest tulenevaid majanduslikke ja keskkonnakulusid ning tagama võrdsed konkurentsitingimused; |
| --- | --- |

37.

nõuab tungivalt, et kõik asjaosalised ratsionaliseeriksid kontrolli- ja järelevalvetegevust, et kasutada tõhusamalt olemasolevaid vahendeid; sellega seoses rõhutab ka, kui oluline on vastastikuste eksperthinnangute süstemaatilisem kasutamine, millele komisjon on tähelepanu juhtinud; rõhutab vajadust täiendada olemasolevaid kontrolle kontrolliasutuste vahelise tihedama koostöö ja vastastikuse hindamisega; soovitab keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamise Euroopa Liidu võrgustikul (IMPEL) sellesuunalisi meetmeid võtta; kutsub samuti komisjoni üles levitama teadmisi ja suurendama suutlikkust, toetades selleks kohtunike ja prokuratuuride võrgustikku ning tihedas koostöös Regioonide Komiteega vähendama rikkumisest tulenevaid majanduslikke ja keskkonnakulusid ning tagama võrdsed konkurentsitingimused;

| 38. | nõuab tungivalt, et komisjon moodustaks keskkonnaõiguse inspektsiooni, kelle ülesanne oleks teostada järelevalvet ja abistada keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisel; palub, et nimetatud inspektsioon kontrollikulude vähendamiseks kasutaks uusi tehnoloogiaid ja teeks koostööd kohalike asutustega; on seisukohal, et inspektsioon peaks tegutsema kulupõhiselt ja selle tulud tuleks suunata ELi eelarvesse ja eraldada seejärel parema rakendamisega seotud teenustele; |
| --- | --- |

38.

nõuab tungivalt, et komisjon moodustaks keskkonnaõiguse inspektsiooni, kelle ülesanne oleks teostada järelevalvet ja abistada keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisel; palub, et nimetatud inspektsioon kontrollikulude vähendamiseks kasutaks uusi tehnoloogiaid ja teeks koostööd kohalike asutustega; on seisukohal, et inspektsioon peaks tegutsema kulupõhiselt ja selle tulud tuleks suunata ELi eelarvesse ja eraldada seejärel parema rakendamisega seotud teenustele;

| 39. | õhutab liikmesriike koostama ja avaldama vastavustabeleid, kus kirjeldatakse ELi direktiivide ülevõtmist riiklikusse õigusesse, et suurendada õigusloomeprotsessi läbipaistvust ja avatust ning lihtsustada nii komisjoni kui ka liikmesriikide parlamentide jaoks järelevalvet ELi õigusaktide rakendamise üle; |
| --- | --- |

39.

õhutab liikmesriike koostama ja avaldama vastavustabeleid, kus kirjeldatakse ELi direktiivide ülevõtmist riiklikusse õigusesse, et suurendada õigusloomeprotsessi läbipaistvust ja avatust ning lihtsustada nii komisjoni kui ka liikmesriikide parlamentide jaoks järelevalvet ELi õigusaktide rakendamise üle;

| 40. | rõhutab, et kohtunikel ja prokuröridel on keskne koht keskkonnaalaste õigusaktide jõustamisel ning seetõttu on ülioluline, et nad saaksid nõuetekohase koolituse ja teabe nende poliitikavaldkondade kohta; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et kohtunikel ja prokuröridel on keskne koht keskkonnaalaste õigusaktide jõustamisel ning seetõttu on ülioluline, et nad saaksid nõuetekohase koolituse ja teabe nende poliitikavaldkondade kohta;

| 41. | rõhutab kodanike olulist rolli rakendamisprotsessis ja nõuab tungivalt liikmesriikidelt ja komisjonilt nende struktureeritud kaasamist sellesse protsessi; märgib sellega seoses, kui oluline on kodanike juurdepääs õiguskaitsele; |
| --- | --- |

41.

rõhutab kodanike olulist rolli rakendamisprotsessis ja nõuab tungivalt liikmesriikidelt ja komisjonilt nende struktureeritud kaasamist sellesse protsessi; märgib sellega seoses, kui oluline on kodanike juurdepääs õiguskaitsele;

| 42. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles määrama selgesõnaliselt kindlaks konkreetsed tähtajad keskkonnaõiguse rakendamisega seotud kohtuasjade lahendamiseks, et keskkonnaõiguse rakendamist ja kohtuasjade venimist ei kasutataks ettekäändena eeskirjade täitmisest hoidumisel ja investeeringute takistamisel; palub komisjonil hinnata, kui palju investeeringuid on jäänud tegemata keskkonnaalaste õigusaktide rakendamise rikkumisega seotud kohtuasjade venimise tõttu; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles määrama selgesõnaliselt kindlaks konkreetsed tähtajad keskkonnaõiguse rakendamisega seotud kohtuasjade lahendamiseks, et keskkonnaõiguse rakendamist ja kohtuasjade venimist ei kasutataks ettekäändena eeskirjade täitmisest hoidumisel ja investeeringute takistamisel; palub komisjonil hinnata, kui palju investeeringuid on jäänud tegemata keskkonnaalaste õigusaktide rakendamise rikkumisega seotud kohtuasjade venimise tõttu;

| 43. | rõhutab, kui oluline on aktiivselt ja aegsasti teavitada kodanikke ja vabaühendusi ELi keskkonnapoliitikast, et kaasata neid selle koostamisse ja realiseerimisse; nõuab seetõttu tungivalt – arvestades ka sõltumatute sidusrühmade kõrgetasemelise rühma tähelepanekuid halduskoormuse kohta – suuremaid jõupingutusi, et suurendada üldsuse usaldust ja usku ELi keskkonnaõigusesse, pidades silmas, et paremaks eluks vajalikku paremat keskkonda ei saa luua institutsioonides ühepoolselt, ilma kogu ühiskonna toetuseta; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, kui oluline on aktiivselt ja aegsasti teavitada kodanikke ja vabaühendusi ELi keskkonnapoliitikast, et kaasata neid selle koostamisse ja realiseerimisse; nõuab seetõttu tungivalt – arvestades ka sõltumatute sidusrühmade kõrgetasemelise rühma tähelepanekuid halduskoormuse kohta – suuremaid jõupingutusi, et suurendada üldsuse usaldust ja usku ELi keskkonnaõigusesse, pidades silmas, et paremaks eluks vajalikku paremat keskkonda ei saa luua institutsioonides ühepoolselt, ilma kogu ühiskonna toetuseta;

| 44. | kutsub kõiki liikmesriike üles võimaliku piiriülese keskkonnamõjuga projektide puhul põhjalikult ja võimalikult kiiresti teavitama teiste asjaomaste liikmesriikide üldsust ja ametiasutusi ning võtma vajalikke meetmeid, et tagada nendega nõuetekohane konsulteerimine; |
| --- | --- |

44.

kutsub kõiki liikmesriike üles võimaliku piiriülese keskkonnamõjuga projektide puhul põhjalikult ja võimalikult kiiresti teavitama teiste asjaomaste liikmesriikide üldsust ja ametiasutusi ning võtma vajalikke meetmeid, et tagada nendega nõuetekohane konsulteerimine;

| 45. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid ELi keskkonnaalaseid õigusakte võimalikult selgelt, lihtsalt ja kasutajasõbralikult, tagades seejuures nende tõhususe; |
| --- | --- |

45.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid ELi keskkonnaalaseid õigusakte võimalikult selgelt, lihtsalt ja kasutajasõbralikult, tagades seejuures nende tõhususe;

| 46. | kutsub liikmesriike üles edendama ELi keskkonnaalaste õigusaktide ning vastuvõetud poliitikasuundade ja strateegiate täielikku ja nõuetekohast rakendamist seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi raames ning tagama täielikuks rakendamiseks vajaliku piisava suutlikkuse ja rahastamise ka kokkuhoiuaegadel, kuna ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamata jätmine või mittetäielik rakendamine ei ole mitte üksnes ebaseaduslik, vaid on pikas perspektiivis ühiskonna jaoks ka palju kulukam; |
| --- | --- |

46.

kutsub liikmesriike üles edendama ELi keskkonnaalaste õigusaktide ning vastuvõetud poliitikasuundade ja strateegiate täielikku ja nõuetekohast rakendamist seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi raames ning tagama täielikuks rakendamiseks vajaliku piisava suutlikkuse ja rahastamise ka kokkuhoiuaegadel, kuna ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamata jätmine või mittetäielik rakendamine ei ole mitte üksnes ebaseaduslik, vaid on pikas perspektiivis ühiskonna jaoks ka palju kulukam;

| 47. | rõhutab vajadust tagada, et õigusakt täidaks oma eesmärgi ja kajastaks uusimaid teadustulemusi; kutsub seetõttu ELi ja liikmesriike üles korrapäraselt hindama, kas ELi keskkonnaõigus vastab neile nõuetele ja vajaduse korral seda korrigeerima; |
| --- | --- |

47.

rõhutab vajadust tagada, et õigusakt täidaks oma eesmärgi ja kajastaks uusimaid teadustulemusi; kutsub seetõttu ELi ja liikmesriike üles korrapäraselt hindama, kas ELi keskkonnaõigus vastab neile nõuetele ja vajaduse korral seda korrigeerima;

| 48. | tunnistab, et esimese lugemise kokkulepetega võib kaasneda õigusaktide ebapiisav rakendamine, kui nende konkreetse sisu täpsustamine jäetakse rakendussätete hooleks; palub seepärast kõigil asjaosalistel tagada, et otsuste tegemine põhineks ühemõttelisel poliitilisel tahteavaldusel; rõhutab vajadust selgete järjepidevate keskkonnaalaste õigusaktide järele, mis on koostatud riikliku poliitika hindamise ja tagasiside alusel; |
| --- | --- |

48.

tunnistab, et esimese lugemise kokkulepetega võib kaasneda õigusaktide ebapiisav rakendamine, kui nende konkreetse sisu täpsustamine jäetakse rakendussätete hooleks; palub seepärast kõigil asjaosalistel tagada, et otsuste tegemine põhineks ühemõttelisel poliitilisel tahteavaldusel; rõhutab vajadust selgete järjepidevate keskkonnaalaste õigusaktide järele, mis on koostatud riikliku poliitika hindamise ja tagasiside alusel;

| 49. | on seisukohal, et komisjon peaks jätkuvalt kasutama ELi õigusloomes direktiive, et võimaldada liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel asutustel rakendada ELi õigusakte vastavalt nende konkreetsele olukorrale; palub siiski komisjonil tugevdada ettepanekus kirjeldatud toetust täiendavate uuringute või mõjuhinnangus osundatud meetmete abil; |
| --- | --- |

49.

on seisukohal, et komisjon peaks jätkuvalt kasutama ELi õigusloomes direktiive, et võimaldada liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel asutustel rakendada ELi õigusakte vastavalt nende konkreetsele olukorrale; palub siiski komisjonil tugevdada ettepanekus kirjeldatud toetust täiendavate uuringute või mõjuhinnangus osundatud meetmete abil;

| 50. | kiidab heaks keskkonnamõju hindamise kasutuselevõtu ning palub liikmesriikidel tagada asjaomaste õigusaktide tulemuslikum rakendamine, võttes paremini arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, elanike ning loomastiku ja taimestiku vajadusi; tunneb muret selle üle, et liikmesriigid teostavad keskkonnamõju hindamisi sageli hilinenult ning palub käesoleva direktiivi tulevasel läbivaatamisel võtta kasutusele tagatised hindamiste erapooletuse ja objektiivsuse tagamiseks; |
| --- | --- |

50.

kiidab heaks keskkonnamõju hindamise kasutuselevõtu ning palub liikmesriikidel tagada asjaomaste õigusaktide tulemuslikum rakendamine, võttes paremini arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, elanike ning loomastiku ja taimestiku vajadusi; tunneb muret selle üle, et liikmesriigid teostavad keskkonnamõju hindamisi sageli hilinenult ning palub käesoleva direktiivi tulevasel läbivaatamisel võtta kasutusele tagatised hindamiste erapooletuse ja objektiivsuse tagamiseks;

o

o o

| 51. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

51.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0147.

(2)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

(3)  ELT C 15, 18.1.2011, lk 4.

(4)  ELT C 17, 19.1.2013, lk 30.

(5)  ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 626.

(6)  BIOSi aruanne, COM(2012)0095.

(7)  Euroopa Komisjon, keskkonna peadirektoraat. „Keskkonnaalase ühenduse õigustiku rakendamata jätmise kulud”. Lõpparuanne. ENV.G.1/FRA/2006/0073, september 2011.

(8)  29. aastaaruanne ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2011) (COM(2012)0714).

(9)  COM(2003)0624.

---

Kolmapäev, 13. märts 2013

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/49

---

P7_TA(2013)0078

Mitmeaastane finantsraamistik

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta resolutsioon 7.–8. veebruaril 2013. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järelduste kohta mitmeaastase finantsraamistiku kohta (2012/2803(RSP))

(2016/C 036/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 310, 311, 312 ja 323, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 310, 311, 312 ja 323,

| — | võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2011. aasta teatist „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (COM(2011)0500), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2011. aasta teatist „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (COM(2011)0500),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2011. aasta ettepanekut sõlmida institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (COM(2011)0403), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2011. aasta ettepanekut sõlmida institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (COM(2011)0403),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2011. aasta ettepanekut ja komisjoni 6. juuli 2012. aasta muudetud ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (COM(2011)0398 ja COM(2012)0388), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2011. aasta ettepanekut ja komisjoni 6. juuli 2012. aasta muudetud ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (COM(2011)0398 ja COM(2012)0388),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (1),

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2012. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku ja omavahendite kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2012. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku ja omavahendite kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 heakskiitmise menetluse positiivse lõpptulemuse saavutamise huvides (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 heakskiitmise menetluse positiivse lõpptulemuse saavutamise huvides (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8. veebruaril 2013. aastal vastu võetud järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8. veebruaril 2013. aastal vastu võetud järeldusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| 1. | võtab teadmiseks Euroopa Ülemkogu järeldused mitmeaastase finantsraamistiku kohta, mis ei kujuta endast enamat kui riigipeade ja valitsusjuhtide vahelist poliitilist kokkulepet; lükkab kõnealuse kokkuleppe selle praegusel kujul tagasi, sest kokkuleppes ei kajastu parlamendi väljendatud prioriteedid ega mured, eelkõige need, mis on esitatud parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioonis, ning selles eiratakse parlamendi rolli ja pädevusi, mis on sätestatud Lissaboni lepingus; on seisukohal, et kõnealuse kokkuleppega, mis on liidu suhtes siduv järgmised seitse aastat, ei saa nõustuda, kui ei ole täidetud teatavad olulised tingimused; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks Euroopa Ülemkogu järeldused mitmeaastase finantsraamistiku kohta, mis ei kujuta endast enamat kui riigipeade ja valitsusjuhtide vahelist poliitilist kokkulepet; lükkab kõnealuse kokkuleppe selle praegusel kujul tagasi, sest kokkuleppes ei kajastu parlamendi väljendatud prioriteedid ega mured, eelkõige need, mis on esitatud parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioonis, ning selles eiratakse parlamendi rolli ja pädevusi, mis on sätestatud Lissaboni lepingus; on seisukohal, et kõnealuse kokkuleppega, mis on liidu suhtes siduv järgmised seitse aastat, ei saa nõustuda, kui ei ole täidetud teatavad olulised tingimused;

| 2. | rõhutab oma valmisolekut alustada nõukoguga täiemahulisi läbirääkimisi mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse ja institutsioonidevahelise kokkuleppe kõikide sätete üle tagamaks, et liidu käsutusse antakse ajakohane, tulevikku suunatud, paindlik ja läbipaistev ELi eelarve, millega suudetakse tagada majanduskasv ja töökohad ning kaotada ELi poliitiliste kohustuste ja eelarvevahendite vaheline lõhe; rõhutab, et ta paneb mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse ja institutsioonidevahelise kokkuleppe hääletusele üksnes pärast seda, kui nõukoguga peetud sisulised läbirääkimised on edukalt lõpule viidud; |
| --- | --- |

2.

rõhutab oma valmisolekut alustada nõukoguga täiemahulisi läbirääkimisi mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse ja institutsioonidevahelise kokkuleppe kõikide sätete üle tagamaks, et liidu käsutusse antakse ajakohane, tulevikku suunatud, paindlik ja läbipaistev ELi eelarve, millega suudetakse tagada majanduskasv ja töökohad ning kaotada ELi poliitiliste kohustuste ja eelarvevahendite vaheline lõhe; rõhutab, et ta paneb mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse ja institutsioonidevahelise kokkuleppe hääletusele üksnes pärast seda, kui nõukoguga peetud sisulised läbirääkimised on edukalt lõpule viidud;

| 3. | väljendab kindlat otsust kasutada täielikult oma seadusandlikke eelisõigusi, mis on sätestatud Lissaboni lepingus; väidab veel kord, et seadusandliku tavamenetluse kohaselt otsustatavate elementide üle peetavaid läbirääkimisi ei saa asendada Euroopa Ülemkogu järeldustega mitmeaastase finantsraamistiku kohta, mida ei tohi käsitleda enama kui nõukogule esitatud poliitiliste soovitustena; |
| --- | --- |

3.

väljendab kindlat otsust kasutada täielikult oma seadusandlikke eelisõigusi, mis on sätestatud Lissaboni lepingus; väidab veel kord, et seadusandliku tavamenetluse kohaselt otsustatavate elementide üle peetavaid läbirääkimisi ei saa asendada Euroopa Ülemkogu järeldustega mitmeaastase finantsraamistiku kohta, mida ei tohi käsitleda enama kui nõukogule esitatud poliitiliste soovitustena;

| 4. | kordab oma seisukohta, et mitmeaastase finantsraamistikuga aastateks 2014–2020 tuleks tagada strateegia „Euroopa 2020” edukas rakendamine ning selle raames tuleks ELile eraldada vajalikud vahendid kriisist toibumiseks ja sellest tugevamana väljumiseks; rõhutab seetõttu, kui tähtis on oluliselt suurendada investeeringuid innovatsiooni, teadus- ja arendustegevusse, taristusse ja noortesse, täita ELi kliimamuutuste- ja energiaalased eesmärgid, parandada haridustaset ja edendada sotsiaalset kaasatust ning täita samal ajal rahvusvahelisi kohustusi; |
| --- | --- |

4.

kordab oma seisukohta, et mitmeaastase finantsraamistikuga aastateks 2014–2020 tuleks tagada strateegia „Euroopa 2020” edukas rakendamine ning selle raames tuleks ELile eraldada vajalikud vahendid kriisist toibumiseks ja sellest tugevamana väljumiseks; rõhutab seetõttu, kui tähtis on oluliselt suurendada investeeringuid innovatsiooni, teadus- ja arendustegevusse, taristusse ja noortesse, täita ELi kliimamuutuste- ja energiaalased eesmärgid, parandada haridustaset ja edendada sotsiaalset kaasatust ning täita samal ajal rahvusvahelisi kohustusi;

| 5. | mõistab hukka läbipaistvuse puudumise Euroopa Ülemkogu poolt mitmeaastase finantsraamistiku nii kulude kui ka tulude poole osas poliitilise kokkuleppe saavutamise viisis; nõuab kindlalt, et talle esitataks kogu asjaomane teave, mis on komisjoni käsutuses riikidele ühtekuuluvus- ja põllumajanduspoliitika raames tehtavate kokkulepitud eraldiste taseme kohta, sealhulgas erandite ja konkreetsete igale liikmesriigile tehtavate eraldiste kohta; nõuab ühtlasi kogu asjaomast teavet selle kohta, milline on mitmeaastase finantsraamistiku tulude poole suhtes vastu võetud otsuste mõju igas liikmesriigis; |
| --- | --- |

5.

mõistab hukka läbipaistvuse puudumise Euroopa Ülemkogu poolt mitmeaastase finantsraamistiku nii kulude kui ka tulude poole osas poliitilise kokkuleppe saavutamise viisis; nõuab kindlalt, et talle esitataks kogu asjaomane teave, mis on komisjoni käsutuses riikidele ühtekuuluvus- ja põllumajanduspoliitika raames tehtavate kokkulepitud eraldiste taseme kohta, sealhulgas erandite ja konkreetsete igale liikmesriigile tehtavate eraldiste kohta; nõuab ühtlasi kogu asjaomast teavet selle kohta, milline on mitmeaastase finantsraamistiku tulude poole suhtes vastu võetud otsuste mõju igas liikmesriigis;

| 6. | on tugevalt vastu täitmata maksenõuete praegusele akumuleerumisele ja pikendamisele ELi eelarves ning väljendab oma kindlat vastuseisu niisugusele finantsraamistikule, mis võib viia ELi eelarve struktuursesse puudujääki, mis on vastuolus aluslepingu sätetega (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 310 ja 323); |
| --- | --- |

6.

on tugevalt vastu täitmata maksenõuete praegusele akumuleerumisele ja pikendamisele ELi eelarves ning väljendab oma kindlat vastuseisu niisugusele finantsraamistikule, mis võib viia ELi eelarve struktuursesse puudujääki, mis on vastuolus aluslepingu sätetega (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 310 ja 323);

| 7. | on seetõttu kindlalt otsustanud hoida ära maksete assigneeringute täiendavad ülekandmised 2013. aastast järgmisse mitmeaastasesse finantsraamistikku; tuletab meelde ELi 2013. aasta eelarvele lisatud deklaratsiooni, milles nõutakse, et komisjon esitaks 2013. aasta alguses paranduseelarve projekti, mille ainus eesmärk on katta kõik 2012. aasta väljamaksmata nõuded; toonitab, et ta ei alusta mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevaid läbirääkimisi enne, kui komisjon on esitanud kõnealusele poliitilisele kohustusele vastava paranduseelarve, ning et ta ei vii kõnealuseid läbirääkimisi lõpule enne, kui nõukogu ja parlament on paranduseelarve lõplikult vastu võtnud; nõuab ühtlasi, et nõukogu võtaks endale kohustuse selle tagamiseks, et kõik juriidilised kohustused, mille tähtaeg on 2013. aastal, makstakse välja kõnealuse aasta lõpuks; |
| --- | --- |

7.

on seetõttu kindlalt otsustanud hoida ära maksete assigneeringute täiendavad ülekandmised 2013. aastast järgmisse mitmeaastasesse finantsraamistikku; tuletab meelde ELi 2013. aasta eelarvele lisatud deklaratsiooni, milles nõutakse, et komisjon esitaks 2013. aasta alguses paranduseelarve projekti, mille ainus eesmärk on katta kõik 2012. aasta väljamaksmata nõuded; toonitab, et ta ei alusta mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevaid läbirääkimisi enne, kui komisjon on esitanud kõnealusele poliitilisele kohustusele vastava paranduseelarve, ning et ta ei vii kõnealuseid läbirääkimisi lõpule enne, kui nõukogu ja parlament on paranduseelarve lõplikult vastu võtnud; nõuab ühtlasi, et nõukogu võtaks endale kohustuse selle tagamiseks, et kõik juriidilised kohustused, mille tähtaeg on 2013. aastal, makstakse välja kõnealuse aasta lõpuks;

| 8. | annab oma läbirääkimisrühmale kindla mandaadi pidada läbirääkimisi üldise paketi üle, mis hõlmab lisaks mitmeaastasele finantsraamistikule kohustuslikku ja terviklikku läbivaatamist, võimalikult suurt üldist paindlikkust ja omavahenditealast kokkulepet ning mis tagab ELi eelarve ühtsuse; kinnitab, et läbirääkimiste aluseks võetakse kõik elemendid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioonis, sealhulgas liikmesriikide vastutus (mis võetakse asjakohasel poliitilisel tasandil) ELi rahaliste vahendite haldamise eest; |
| --- | --- |

8.

annab oma läbirääkimisrühmale kindla mandaadi pidada läbirääkimisi üldise paketi üle, mis hõlmab lisaks mitmeaastasele finantsraamistikule kohustuslikku ja terviklikku läbivaatamist, võimalikult suurt üldist paindlikkust ja omavahenditealast kokkulepet ning mis tagab ELi eelarve ühtsuse; kinnitab, et läbirääkimiste aluseks võetakse kõik elemendid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioonis, sealhulgas liikmesriikide vastutus (mis võetakse asjakohasel poliitilisel tasandil) ELi rahaliste vahendite haldamise eest;

| 9. | on kindlalt veendunud, et täieliku demokraatliku legitiimsuse tagamiseks peaks Euroopa Parlamendi ja komisjoni järgmistel koosseisudel, mis astuvad ametisse pärast 2014. aastal toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi, olema võimalik kinnitada uuesti liidu eelarvealased prioriteedid ja vaadata läbi mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020; toonitab seetõttu, et toetab mitmeaastase finantsraamistiku kohustuslikku ja terviklikku läbivaatamist või võimaluse korral aegumisklausli kasutamist; on seisukohal, et läbivaatamine peaks olema õiguslikult siduv, sisalduma mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas määruses ja sellekohane otsus tuleks võtta vastu nõukogus kvalifitseeritud häälteenamusega, kasutades täielikult ära Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 lõikes 2 sätestatud sillaklauslit; |
| --- | --- |

9.

on kindlalt veendunud, et täieliku demokraatliku legitiimsuse tagamiseks peaks Euroopa Parlamendi ja komisjoni järgmistel koosseisudel, mis astuvad ametisse pärast 2014. aastal toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi, olema võimalik kinnitada uuesti liidu eelarvealased prioriteedid ja vaadata läbi mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020; toonitab seetõttu, et toetab mitmeaastase finantsraamistiku kohustuslikku ja terviklikku läbivaatamist või võimaluse korral aegumisklausli kasutamist; on seisukohal, et läbivaatamine peaks olema õiguslikult siduv, sisalduma mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas määruses ja sellekohane otsus tuleks võtta vastu nõukogus kvalifitseeritud häälteenamusega, kasutades täielikult ära Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 lõikes 2 sätestatud sillaklauslit;

| 10. | nõuab, et ELi iga-aastaste eelarvete koostamisel kasutataks mitmeaastase finantsraamistiku kokkulepitud kulukohustuste ja maksete assigneeringute ülemmäärasid täies ulatuses; on seetõttu seisukohal, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus tuleb tagada võimalikult suur üldine paindlikkus rubriikide vahel ja nende piires, samuti eelarveaastate vahel, ning sellekohane otsus tuleb võtta vastu nõukogus kvalifitseeritud häälteenamusega; on eelkõige seisukohal, et niisuguse paindlikkusega peaks kaasnema võimalus kasutada täies ulatuses ära ühel eelarveaastal igas rubriigis kasutada olevat varu (kulukohustuste assigneeringute puhul) ning kasutada olevate varude automaatset ülekandmist järgmistesse eelarveaastatesse (nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringute puhul); viitab lisaks paindlikkust käsitlevale üksikasjalikule seisukohale, mis on esitatud Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioonis ettenägemata kulude varu, ELi eelarve ülejäägi taaskasutamise, õigusloomealase paindlikkuse ja üksikute paindlikkuse mehhanismide suhtes, mis võimaldavad mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade ületamist; |
| --- | --- |

10.

nõuab, et ELi iga-aastaste eelarvete koostamisel kasutataks mitmeaastase finantsraamistiku kokkulepitud kulukohustuste ja maksete assigneeringute ülemmäärasid täies ulatuses; on seetõttu seisukohal, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus tuleb tagada võimalikult suur üldine paindlikkus rubriikide vahel ja nende piires, samuti eelarveaastate vahel, ning sellekohane otsus tuleb võtta vastu nõukogus kvalifitseeritud häälteenamusega; on eelkõige seisukohal, et niisuguse paindlikkusega peaks kaasnema võimalus kasutada täies ulatuses ära ühel eelarveaastal igas rubriigis kasutada olevat varu (kulukohustuste assigneeringute puhul) ning kasutada olevate varude automaatset ülekandmist järgmistesse eelarveaastatesse (nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringute puhul); viitab lisaks paindlikkust käsitlevale üksikasjalikule seisukohale, mis on esitatud Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioonis ettenägemata kulude varu, ELi eelarve ülejäägi taaskasutamise, õigusloomealase paindlikkuse ja üksikute paindlikkuse mehhanismide suhtes, mis võimaldavad mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade ületamist;

| 11. | rõhutab, kui oluline on omavahendite süsteemi põhjalikku reformi käsitleva kokkuleppe saavutamine; toonitab, et ELi eelarvet tuleks rahastada tõelistest omavahenditest, nagu on sätestatud aluslepingus; märgib seetõttu oma pühendumust reformile, mille abil vähendatakse ELi eelarvesse tehtavate kogurahvatulul põhinevate osamaksete osakaalu kuni 40 protsendile ning kaotatakse järk-järgult kõik kehtivad tagasimaksed ja korrigeerimismehhanismid; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, kui oluline on omavahendite süsteemi põhjalikku reformi käsitleva kokkuleppe saavutamine; toonitab, et ELi eelarvet tuleks rahastada tõelistest omavahenditest, nagu on sätestatud aluslepingus; märgib seetõttu oma pühendumust reformile, mille abil vähendatakse ELi eelarvesse tehtavate kogurahvatulul põhinevate osamaksete osakaalu kuni 40 protsendile ning kaotatakse järk-järgult kõik kehtivad tagasimaksed ja korrigeerimismehhanismid;

| 12. | kordab oma toetust komisjoni seadusandlikele ettepanekutele omavahendite paketi kohta, sealhulgas siduvale tegevuskavale; on lisaks seisukohal, et kui nõukogu peaks kõnealuseid ettepanekuid nõrgendama nii, et nendega ei kaasne liikmesriikide poolt ELi eelarvesse tehtavate kogurahvatulul põhinevate osamaksete oluline vähenemine, peaks komisjon esitama täiendavad ettepanekud uute tõeliste omavahendite kasutuselevõtu kohta; nõuab kindlalt, et finantstehingute maksust laekuvad tulud tuleks vähemalt osaliselt suunata tõelise omavahendina ELi eelarvesse; |
| --- | --- |

12.

kordab oma toetust komisjoni seadusandlikele ettepanekutele omavahendite paketi kohta, sealhulgas siduvale tegevuskavale; on lisaks seisukohal, et kui nõukogu peaks kõnealuseid ettepanekuid nõrgendama nii, et nendega ei kaasne liikmesriikide poolt ELi eelarvesse tehtavate kogurahvatulul põhinevate osamaksete oluline vähenemine, peaks komisjon esitama täiendavad ettepanekud uute tõeliste omavahendite kasutuselevõtu kohta; nõuab kindlalt, et finantstehingute maksust laekuvad tulud tuleks vähemalt osaliselt suunata tõelise omavahendina ELi eelarvesse;

| 13. | nõuab kindlalt ELi eelarve ühtsuse põhimõtte kordamist ja selgelt määratlemist institutsioonidevahelises kokkuleppes; on seisukohal, et kõik kulud ja tulud, mis tulenevad otsustest, mis on vastu võetud ELi institutsioonide poolt või nende nimel ning mis hõlmavad muu hulgas laenude võtmise, laenude andmise ja laenude tagamise tehinguid, tuleb koondada dokumenti, mis lisatakse igal aastal eelarveprojektile ning milles antakse üldine ülevaade liidu tegevuse finants- ja eelarvealastest tagajärgedest; loodab, et see tagab kodanike täieliku teavitamise ja piisava parlamentaarse kontrolli; |
| --- | --- |

13.

nõuab kindlalt ELi eelarve ühtsuse põhimõtte kordamist ja selgelt määratlemist institutsioonidevahelises kokkuleppes; on seisukohal, et kõik kulud ja tulud, mis tulenevad otsustest, mis on vastu võetud ELi institutsioonide poolt või nende nimel ning mis hõlmavad muu hulgas laenude võtmise, laenude andmise ja laenude tagamise tehinguid, tuleb koondada dokumenti, mis lisatakse igal aastal eelarveprojektile ning milles antakse üldine ülevaade liidu tegevuse finants- ja eelarvealastest tagajärgedest; loodab, et see tagab kodanike täieliku teavitamise ja piisava parlamentaarse kontrolli;

| 14. | rõhutab, et Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid samaaegselt mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevate läbirääkimistega kiirendama oma läbirääkimisi aastateks 2014–2020 ettenähtud ELi programmide ja poliitikameetmete konkreetsete õiguslike aluste üle; toonitab asjaolu, et läbirääkimised mitmeaastase finantsraamistiku ja institutsioonidevahelise kokkuleppe ning ELi mitmeaastaste programmide üle moodustavad ühtse paketi, ning kinnitab veel kord, et „milleski ei ole kokku lepitud enne, kui kõiges on kokku lepitud”; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid samaaegselt mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevate läbirääkimistega kiirendama oma läbirääkimisi aastateks 2014–2020 ettenähtud ELi programmide ja poliitikameetmete konkreetsete õiguslike aluste üle; toonitab asjaolu, et läbirääkimised mitmeaastase finantsraamistiku ja institutsioonidevahelise kokkuleppe ning ELi mitmeaastaste programmide üle moodustavad ühtse paketi, ning kinnitab veel kord, et „milleski ei ole kokku lepitud enne, kui kõiges on kokku lepitud”;

| 15. | tuletab meelde, et kui mitmeaastast finantsraamistikku ei ole 2013. aasta lõpuks vastu võetud, pikendatakse ülemmäärasid ja muid 2013. aastale vastavaid meetmeid seni, kuni uus mitmeaastane finantsraamistik vastu võetakse; märgib, et sellisel juhul oleks EP valmis jõudma nõukogu ja komisjoniga kiirele kokkuleppele, et kohandada mitmeaastase finantsraamistiku sisemist struktuuri selliselt, et see kajastaks liidu poliitilisi prioriteete, ning tagada see, et kõikide ELi poliitikameetmete ja programmide jaoks on asjakohased õiguslikud alused kehtestatud 2014. aastaks; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et kui mitmeaastast finantsraamistikku ei ole 2013. aasta lõpuks vastu võetud, pikendatakse ülemmäärasid ja muid 2013. aastale vastavaid meetmeid seni, kuni uus mitmeaastane finantsraamistik vastu võetakse; märgib, et sellisel juhul oleks EP valmis jõudma nõukogu ja komisjoniga kiirele kokkuleppele, et kohandada mitmeaastase finantsraamistiku sisemist struktuuri selliselt, et see kajastaks liidu poliitilisi prioriteete, ning tagada see, et kõikide ELi poliitikameetmete ja programmide jaoks on asjakohased õiguslikud alused kehtestatud 2014. aastaks;

| 16. | on seisukohal, et mitmeaastase finantsraamistiku üle toimuva mis tahes hääletuse otsustavat tähtsust arvesse võttes ja Euroopa Parlamendi liikmete aruandekohustust nende valijate suhtes 2014. aastal toimuvatel Euroopa Parlamendi valimistel silmas pidades peaks mis tahes hääletus mitmeaastase finantsraamistiku üle toimuma avalikul ja läbipaistval viisil; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et mitmeaastase finantsraamistiku üle toimuva mis tahes hääletuse otsustavat tähtsust arvesse võttes ja Euroopa Parlamendi liikmete aruandekohustust nende valijate suhtes 2014. aastal toimuvatel Euroopa Parlamendi valimistel silmas pidades peaks mis tahes hääletus mitmeaastase finantsraamistiku üle toimuma avalikul ja läbipaistval viisil;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning muudele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning muudele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele.

---

(1)  ELT C 380 E, 11.12.2012, lk 89.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0245.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0360.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/51

---

P7_TA(2013)0081

2014. aasta eelarvemenetluse suunised – III jagu

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta resolutsioon 2014. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (2013/2010(BUD))

(2016/C 036/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 312, 313 ja 314 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 312, 313 ja 314 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta („institutsioonidevaheline kokkulepe”) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta („institutsioonidevaheline kokkulepe”) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (2),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve uue projekti kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve uue projekti kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarvet (4) ning kolme Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel kokku lepitud sellega seotud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarvet (4) ning kolme Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel kokku lepitud sellega seotud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse kodukorra II osa 7. peatükki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra II osa 7. peatükki,

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2012. aasta ja 19. oktoobri 2012. aasta järeldusi majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2012. aasta ja 19. oktoobri 2012. aasta järeldusi majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe kohta,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0043/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0043/2013),

| A. | arvestades, et Lissaboni leping annab Euroopa Liidule märkimisväärsed uued õigused sellistes valdkondades nagu välistegevus, sport, kosmos, kliimamuutused, energeetika, turism ja kodanikukaitse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Lissaboni leping annab Euroopa Liidule märkimisväärsed uued õigused sellistes valdkondades nagu välistegevus, sport, kosmos, kliimamuutused, energeetika, turism ja kodanikukaitse;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 kohaselt on mitmeaastane finantsraamistik sätestatud aluslepingus ja see lepitakse kokku nõukogu määrusega, mille nõukogu võtab vastu ühehäälselt pärast Euroopa Parlamendilt selle liikmete enamusega antud nõusoleku saamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 kohaselt on mitmeaastane finantsraamistik sätestatud aluslepingus ja see lepitakse kokku nõukogu määrusega, mille nõukogu võtab vastu ühehäälselt pärast Euroopa Parlamendilt selle liikmete enamusega antud nõusoleku saamist;

| C. | arvestades, et praegune mitmeaastane finantsraamistik lõpeb 2013. aasta lõpus ning 2014. aasta peaks olema järgmise mitmeaastase finantsraamistiku rakendamise esimene aasta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et praegune mitmeaastane finantsraamistik lõpeb 2013. aasta lõpus ning 2014. aasta peaks olema järgmise mitmeaastase finantsraamistiku rakendamise esimene aasta;

| D. | arvestades, et 2013. aasta on Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju käsitleva uue määruse rakendamise esimene aasta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2013. aasta on Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju käsitleva uue määruse rakendamise esimene aasta;

Üldine taust

| 1. | võtab teadmiseks Euroopa Ülemkogu 8. veebruari 2013. aasta järeldused järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta; toonitab, et kui Euroopa Parlament ei ole uue mitmeaastase finantsraamistiku määrusele veel nõusolekut andnud, peaks Euroopa Komisjon kõigepealt koostama 2014. aasta eelarveprojekti, lähtudes oma ettepanekutest 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kohta, ja kui uue mitmeaastase finantsraamistiku kokkulepet ei saavutata, siis peaks ta kohandama oma ettepanekut vastavalt aluslepingu artikli 312 lõikele 4 ning kehtiva institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta artiklile 30; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks Euroopa Ülemkogu 8. veebruari 2013. aasta järeldused järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta; toonitab, et kui Euroopa Parlament ei ole uue mitmeaastase finantsraamistiku määrusele veel nõusolekut andnud, peaks Euroopa Komisjon kõigepealt koostama 2014. aasta eelarveprojekti, lähtudes oma ettepanekutest 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kohta, ja kui uue mitmeaastase finantsraamistiku kokkulepet ei saavutata, siis peaks ta kohandama oma ettepanekut vastavalt aluslepingu artikli 312 lõikele 4 ning kehtiva institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta artiklile 30;

| 2. | tuletab meelde, et kui järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse suhtes aasta lõpuks kokkuleppele ei jõuta, kohaldatakse artikli 312 lõiget 2, mille kohaselt võtab nõukogu mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse vastu üksnes pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist, artikli 312 lõiget 4, millega nähakse ette see, et kui uue mitmeaastase finantsraamistiku osas õigeaegselt kokkulepet ei saavutata, kohaldatakse praegu kehtiva finantsraamistiku viimase aasta piirmäärasid, ja praegu kehtiva eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe artiklit 30, mis tähendab, et kuni uue mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse vastuvõtmiseni jäävad kehtima 2013. aasta piirmäärad ja neid kohandatakse 2 % suuruse aastadeflaatoriga; kordab, et sellisel juhul on Euroopa Parlament valmis jõudma kiire kokkuleppeni nõukogu ja komisjoniga, et tagada õiguslike aluste kehtivus ELi programmide ja poliitika teostamiseks 2014. aastal; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et kui järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse suhtes aasta lõpuks kokkuleppele ei jõuta, kohaldatakse artikli 312 lõiget 2, mille kohaselt võtab nõukogu mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse vastu üksnes pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist, artikli 312 lõiget 4, millega nähakse ette see, et kui uue mitmeaastase finantsraamistiku osas õigeaegselt kokkulepet ei saavutata, kohaldatakse praegu kehtiva finantsraamistiku viimase aasta piirmäärasid, ja praegu kehtiva eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe artiklit 30, mis tähendab, et kuni uue mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse vastuvõtmiseni jäävad kehtima 2013. aasta piirmäärad ja neid kohandatakse 2 % suuruse aastadeflaatoriga; kordab, et sellisel juhul on Euroopa Parlament valmis jõudma kiire kokkuleppeni nõukogu ja komisjoniga, et tagada õiguslike aluste kehtivus ELi programmide ja poliitika teostamiseks 2014. aastal;

| 3. | võtab teadmiseks, et 2014. aasta eelarve üldsuuniste koostamine on keeruline, kuna puudub selgus 2014. aasta kulukohustuste piirmäära kohta; rõhutab, et piirmäär võib ulatuda 142,540 miljardist eurost 2014. aasta hindades, juhul kui 2014.–2020. aasta mitmeaastane finantsraamistik lepitakse kokku 7.–8. veebruari 2013. aasta Euroopa Ülemkogu järelduste alusel, kuni 155,5 miljardi euroni 2014. aasta hindades juhul, kui 2013. aasta piirmäärasid pikendatakse; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks, et 2014. aasta eelarve üldsuuniste koostamine on keeruline, kuna puudub selgus 2014. aasta kulukohustuste piirmäära kohta; rõhutab, et piirmäär võib ulatuda 142,540 miljardist eurost 2014. aasta hindades, juhul kui 2014.–2020. aasta mitmeaastane finantsraamistik lepitakse kokku 7.–8. veebruari 2013. aasta Euroopa Ülemkogu järelduste alusel, kuni 155,5 miljardi euroni 2014. aasta hindades juhul, kui 2013. aasta piirmäärasid pikendatakse;

| 4. | märgib, et majandus- ja finantskriisi tõttu on ELi poliitilised liidrid jõudnud üksmeelele majandusliku, eelarve-, finants- ja pangandusintegratsiooni süvendamise ning parema juhtimise küsimuses, samuti on kriis näidanud, et riigi rahanduse taastamiseks tuleb ergutada majanduskasvu; rõhutab, et ELi eelarve vähendamine oleks nende poliitiliste eesmärkidega vastuolus; |
| --- | --- |

4.

märgib, et majandus- ja finantskriisi tõttu on ELi poliitilised liidrid jõudnud üksmeelele majandusliku, eelarve-, finants- ja pangandusintegratsiooni süvendamise ning parema juhtimise küsimuses, samuti on kriis näidanud, et riigi rahanduse taastamiseks tuleb ergutada majanduskasvu; rõhutab, et ELi eelarve vähendamine oleks nende poliitiliste eesmärkidega vastuolus;

Piisav ja realistlik maksete tase

| 5. | on seisukohal, et piisava ja realistliku maksete taseme eelarvesse kirjutamine eelarvetsükli alguses hoiaks ära tarbetud komplikatsioonid eelarve täitmise käigus, mida oli näha eelkõige 2012. aasta eelarve puhul; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et piisava ja realistliku maksete taseme eelarvesse kirjutamine eelarvetsükli alguses hoiaks ära tarbetud komplikatsioonid eelarve täitmise käigus, mida oli näha eelkõige 2012. aasta eelarve puhul;

| 6. | tuletab meelde, et nõukogu järeleandmatu seisukoha tõttu läbirääkimistel on maksete kogusumma 2013. aasta eelarves 5 miljardi euro võrra väiksem kui eelarveprojektis esitatud komisjoni hinnang maksevajaduste kohta; rõhutab, et komisjoni ettepanek tugines liikmesriikide endi esitatud 2013. aasta prognooside vähendamisele ja eeldusele, et kõik 2012. aastal esitatud maksenõuded tasutakse 2012. aasta eelarvest; tunneb seetõttu sügavat muret maksete taseme pärast 2013. aasta eelarves ja juhib tähelepanu asjaolule, et see assigneeringute tase ei ole piisav 2013. aasta tegelike maksevajaduste katmiseks, kuna mitmeaastase finantsraamistiku maksete piirmäära sisse jääv 2013. aasta eelarve maksete varu on 11,2 miljardit eurot, samal ajal kui ainuüksi 2012. aastast üle kantud täiendavate maksete vajadus on üle 16 miljardi euro; hoiatab, et jätkuv ja ülemäärane iga-aastane maksete edasilükkamine põhjustab järgnevatel aastatel tõsiseid probleeme; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et nõukogu järeleandmatu seisukoha tõttu läbirääkimistel on maksete kogusumma 2013. aasta eelarves 5 miljardi euro võrra väiksem kui eelarveprojektis esitatud komisjoni hinnang maksevajaduste kohta; rõhutab, et komisjoni ettepanek tugines liikmesriikide endi esitatud 2013. aasta prognooside vähendamisele ja eeldusele, et kõik 2012. aastal esitatud maksenõuded tasutakse 2012. aasta eelarvest; tunneb seetõttu sügavat muret maksete taseme pärast 2013. aasta eelarves ja juhib tähelepanu asjaolule, et see assigneeringute tase ei ole piisav 2013. aasta tegelike maksevajaduste katmiseks, kuna mitmeaastase finantsraamistiku maksete piirmäära sisse jääv 2013. aasta eelarve maksete varu on 11,2 miljardit eurot, samal ajal kui ainuüksi 2012. aastast üle kantud täiendavate maksete vajadus on üle 16 miljardi euro; hoiatab, et jätkuv ja ülemäärane iga-aastane maksete edasilükkamine põhjustab järgnevatel aastatel tõsiseid probleeme;

| 7. | omistab suurima poliitilise tähtsuse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 2012. aasta detsembris kõrgeimal poliitilisel tasandil alla kirjutatud ühisavaldustele, mis moodustavad 2013. aasta eelarvet puudutava kahe eelarvepädeva institutsiooni vahelise kokkuleppe lahutamatu osa ja mille kohaselt nähakse 2013. aasta eelarves ette vajalikud täiendavad maksete assigneeringud, et liidul oleks võimalik oma arveid maksta ning säilitada poliitiline usaldusväärsus ja maksevõime; |
| --- | --- |

7.

omistab suurima poliitilise tähtsuse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 2012. aasta detsembris kõrgeimal poliitilisel tasandil alla kirjutatud ühisavaldustele, mis moodustavad 2013. aasta eelarvet puudutava kahe eelarvepädeva institutsiooni vahelise kokkuleppe lahutamatu osa ja mille kohaselt nähakse 2013. aasta eelarves ette vajalikud täiendavad maksete assigneeringud, et liidul oleks võimalik oma arveid maksta ning säilitada poliitiline usaldusväärsus ja maksevõime;

| 8. | tuletab meelde, et vastavalt 2012. aasta makseid puudutava ühisavalduse sätetele esitab komisjon 2013. aasta alguses paranduseelarve projekti, mille ainus eesmärk on katta 2012. aasta peatatud nõuded summas 2,9 miljardit eurot ning muud täitmata seaduslikud kohustused, ilma et see piiraks 2013. aasta eelarve nõuetekohast täitmist; tuletab meelde, et 2012. aasta novembris ja detsembris esitati komisjonile koostöös liikmesriikidega toimuva halduse raames kokku umbes 16 miljardi euro ulatuses täiendavaid maksetaotlusi, mis tuleb 2013. aastal välja maksta; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon esitaks nimetatud paranduseelarve projekti viivitamatult ja hiljemalt 2013. aasta märtsi lõpuks, et hoida ära mis tahes häired 2014. aasta eelarvemenetluses; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et vastavalt 2012. aasta makseid puudutava ühisavalduse sätetele esitab komisjon 2013. aasta alguses paranduseelarve projekti, mille ainus eesmärk on katta 2012. aasta peatatud nõuded summas 2,9 miljardit eurot ning muud täitmata seaduslikud kohustused, ilma et see piiraks 2013. aasta eelarve nõuetekohast täitmist; tuletab meelde, et 2012. aasta novembris ja detsembris esitati komisjonile koostöös liikmesriikidega toimuva halduse raames kokku umbes 16 miljardi euro ulatuses täiendavaid maksetaotlusi, mis tuleb 2013. aastal välja maksta; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon esitaks nimetatud paranduseelarve projekti viivitamatult ja hiljemalt 2013. aasta märtsi lõpuks, et hoida ära mis tahes häired 2014. aasta eelarvemenetluses;

| 9. | kutsub komisjoni ja nõukogu ühtlasi üles tegema tulevastes eelarvetsüklites sellise olukorra vältimiseks koos Euroopa Parlamendiga tulemuslikku koostööd, parandades prognooside täpsust ja leppides kokku realistlikus ning piisavas eelarvestuses, mis peaks hõlmama selget ja üksikasjalikku teavet kõikide maksekalkulatsioonide laadi kohta; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni ja nõukogu ühtlasi üles tegema tulevastes eelarvetsüklites sellise olukorra vältimiseks koos Euroopa Parlamendiga tulemuslikku koostööd, parandades prognooside täpsust ja leppides kokku realistlikus ning piisavas eelarvestuses, mis peaks hõlmama selget ja üksikasjalikku teavet kõikide maksekalkulatsioonide laadi kohta;

| 10. | kutsub seda silmas pidades komisjoni uuesti üles esitama parlamendile ja nõukogule igakuiselt aruanded struktuurifondide, ühtekuuluvusfondi, maaelu arengu põllumajandusfondi ja kalandusfondiga seotud liikmesriikide maksenõuete olukorra muutumise kohta (liikmesriikide ja fondide kaupa); sellistes igakuistes aruannetes esitatav teave peaks olema aluseks institutsioonide vahel kokku lepitud kohustuste täitmise üle järelevalve teostamiseks; |
| --- | --- |

10.

kutsub seda silmas pidades komisjoni uuesti üles esitama parlamendile ja nõukogule igakuiselt aruanded struktuurifondide, ühtekuuluvusfondi, maaelu arengu põllumajandusfondi ja kalandusfondiga seotud liikmesriikide maksenõuete olukorra muutumise kohta (liikmesriikide ja fondide kaupa); sellistes igakuistes aruannetes esitatav teave peaks olema aluseks institutsioonide vahel kokku lepitud kohustuste täitmise üle järelevalve teostamiseks;

| 11. | nõuab samuti tungivalt, et võimalikult kiiresti loodaks makseid käsitlev institutsioonidevaheline töörühm, tuginedes 2013. aasta eelarvemenetluse raames korraldatud institutsioonidevaheliste maksetealaste kohtumiste kogemustele; usub kindlalt, et niisugused poliitilisel tasandil toimuvad kohtumised aitavad hoida ära mis tahes võimalikke arusaamatusi maksevajadustega seotud hinnangute ja arvnäitajate täpsuse osas; usub eelkõige, et kõnealune töörühm peaks esmajärjekorras tegelema liikmesriikide ametiasutuste koostatavate halduskoostöös tehtavaid kulutusi puudutavate prognooside ja eelarvet käsitlevatel läbirääkimistel nõukogu poolt kollektiivselt kehtestatavate maksete assigneeringute taseme vahega; nõuab, et esimene institutsioonidevaheline maksetealane kohtumine toimuks 2013. aasta esimesel poolel; |
| --- | --- |

11.

nõuab samuti tungivalt, et võimalikult kiiresti loodaks makseid käsitlev institutsioonidevaheline töörühm, tuginedes 2013. aasta eelarvemenetluse raames korraldatud institutsioonidevaheliste maksetealaste kohtumiste kogemustele; usub kindlalt, et niisugused poliitilisel tasandil toimuvad kohtumised aitavad hoida ära mis tahes võimalikke arusaamatusi maksevajadustega seotud hinnangute ja arvnäitajate täpsuse osas; usub eelkõige, et kõnealune töörühm peaks esmajärjekorras tegelema liikmesriikide ametiasutuste koostatavate halduskoostöös tehtavaid kulutusi puudutavate prognooside ja eelarvet käsitlevatel läbirääkimistel nõukogu poolt kollektiivselt kehtestatavate maksete assigneeringute taseme vahega; nõuab, et esimene institutsioonidevaheline maksetealane kohtumine toimuks 2013. aasta esimesel poolel;

| 12. | tunneb sügavat muret asjaolu pärast, et vaatamata maksete assigneeringute 99 %-lisele täitmismäärale 2012. aasta lõpus on täitmata kulukohustused viimase aastaga suurenenud 10 miljardi euro võrra ja jõudnud nüüdseks enneolematu 217,3 miljardi euroni; eeldab, et täitmata kulukohustuste tase võib 2013. aasta lõpus olla isegi kõrgem; hoiatab automaatse kulukohustustest vabastamise põhimõtte kui täitmata kulukohustuste probleemi lahendamise vahendi liiga range kohaldamise eest, kuna see oleks vastuolus Euroopa Ülemkogus 2012. aastal kokku lepitud majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppega; on seisukohal, et käesoleval aastal tuleks makseid käsitlevatel institutsioonidevahelistel kohtumistel käsitleda põhjalikult kulukohustuste ja maksete assigneeringute vahelist erinevust ja seada komisjoniga sisse dialoog eesmärgiga teha täielikult kindlaks täitmata kulukohustuste struktuur ja hinnata, kas praegune täitmata kulukohustuste tipptase tuleneb peamiselt majanduskriisist või viitab see ulatuslikumatele struktuursetele probleemidele; kutsub viimase järelduse korral institutsioone üles tegema koostööd ja võtma vastu asjakohane tegevuskava täitmata kulukohustuste enneolematu tasemega tegelemiseks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ajal; nõuab, et nõukogu hoiduks a priori otsuste tegemisest maksete kohta, võtmata arvesse tegelikke vajadusi ja juriidilisi kohustusi; märgib lisaks, et järjest suurenevad täitmata kulukohustused tegelikult vähendavad ELi eelarve läbipaistvust, mis eeldab seda, et eelarvest oleks selgelt näha kulukohustuste ja maksete omavaheline suhe konkreetsel eelarveaastal; |
| --- | --- |

12.

tunneb sügavat muret asjaolu pärast, et vaatamata maksete assigneeringute 99 %-lisele täitmismäärale 2012. aasta lõpus on täitmata kulukohustused viimase aastaga suurenenud 10 miljardi euro võrra ja jõudnud nüüdseks enneolematu 217,3 miljardi euroni; eeldab, et täitmata kulukohustuste tase võib 2013. aasta lõpus olla isegi kõrgem; hoiatab automaatse kulukohustustest vabastamise põhimõtte kui täitmata kulukohustuste probleemi lahendamise vahendi liiga range kohaldamise eest, kuna see oleks vastuolus Euroopa Ülemkogus 2012. aastal kokku lepitud majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppega; on seisukohal, et käesoleval aastal tuleks makseid käsitlevatel institutsioonidevahelistel kohtumistel käsitleda põhjalikult kulukohustuste ja maksete assigneeringute vahelist erinevust ja seada komisjoniga sisse dialoog eesmärgiga teha täielikult kindlaks täitmata kulukohustuste struktuur ja hinnata, kas praegune täitmata kulukohustuste tipptase tuleneb peamiselt majanduskriisist või viitab see ulatuslikumatele struktuursetele probleemidele; kutsub viimase järelduse korral institutsioone üles tegema koostööd ja võtma vastu asjakohane tegevuskava täitmata kulukohustuste enneolematu tasemega tegelemiseks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ajal; nõuab, et nõukogu hoiduks a priori otsuste tegemisest maksete kohta, võtmata arvesse tegelikke vajadusi ja juriidilisi kohustusi; märgib lisaks, et järjest suurenevad täitmata kulukohustused tegelikult vähendavad ELi eelarve läbipaistvust, mis eeldab seda, et eelarvest oleks selgelt näha kulukohustuste ja maksete omavaheline suhe konkreetsel eelarveaastal;

| 13. | tuletab meelde, et 2014. aasta on kahe mitmeaastase finantsraamistiku vaheline üleminekuaasta, ning eeldab, et komisjon lisab oma 2014. aasta finantsplaneeringule assigneeringute taseme põhjaliku ja realistliku hinnangu, pidades silmas asjaolu, et isegi kui mitmeaastase finantsprogrammi rakendamine kulgeb esimesel aastal aeglasemalt kui selle lõpus ning maksevajaduste tase on mitmeaastase finantsperioodi alguses tavaliselt madalam kui selle lõpus, tuleb 2013. aasta lõpuks täitmata kulukohustuste küsimusega tegeleda kiiremas korras; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et 2014. aasta on kahe mitmeaastase finantsraamistiku vaheline üleminekuaasta, ning eeldab, et komisjon lisab oma 2014. aasta finantsplaneeringule assigneeringute taseme põhjaliku ja realistliku hinnangu, pidades silmas asjaolu, et isegi kui mitmeaastase finantsprogrammi rakendamine kulgeb esimesel aastal aeglasemalt kui selle lõpus ning maksevajaduste tase on mitmeaastase finantsperioodi alguses tavaliselt madalam kui selle lõpus, tuleb 2013. aasta lõpuks täitmata kulukohustuste küsimusega tegeleda kiiremas korras;

| 14. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks oma 2014. aasta eelarveprojekti vastuvõtmisel selged ja faktilised tõendid tema esildatud assigneeringute taseme ning Euroopa Ülemkogu poolt 2012. aasta juunis vastu võetud majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe vahelise seose kohta; palub institutsioonidel parandada niisuguste teatavate liikmesriikide suhtes kehtivaid sätteid, kellele finantskriis põhjustab erilisi kannatusi, et parandada veelgi nende suutlikkust kasutada ära struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendeid ning vältida oodatavaid ulatuslikke assigneeringute vabastamisi; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks oma 2014. aasta eelarveprojekti vastuvõtmisel selged ja faktilised tõendid tema esildatud assigneeringute taseme ning Euroopa Ülemkogu poolt 2012. aasta juunis vastu võetud majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe vahelise seose kohta; palub institutsioonidel parandada niisuguste teatavate liikmesriikide suhtes kehtivaid sätteid, kellele finantskriis põhjustab erilisi kannatusi, et parandada veelgi nende suutlikkust kasutada ära struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendeid ning vältida oodatavaid ulatuslikke assigneeringute vabastamisi;

| 15. | väidab kindlalt, et 2013. aasta eelarve üle peetavad läbirääkimised on veel kord näidanud, et ELi eelarve rahastamise süsteem – mille puhul liikmesriikide osamaksed moodustavad üle 75 % ELi tuludest –, on vastuolus aluslepingu sätete ja mõttega ning sellega seatakse ELi eelarve täielikku sõltuvusse riigikassadest, mis võib mõjuda eriti kahjulikult riigieelarvete piirangute ajal; nõuab tungivalt, et liidu tulude struktuuri reformitaks, mis hõlmaks uute ja tõeliste omavahendite, näiteks finantstehingute maksu ja ELi uue käibemaksu kasutuselevõttu, tuletab meelde oma toetust komisjoni ettepanekule omavahendite süsteemi reformimiseks; |
| --- | --- |

15.

väidab kindlalt, et 2013. aasta eelarve üle peetavad läbirääkimised on veel kord näidanud, et ELi eelarve rahastamise süsteem – mille puhul liikmesriikide osamaksed moodustavad üle 75 % ELi tuludest –, on vastuolus aluslepingu sätete ja mõttega ning sellega seatakse ELi eelarve täielikku sõltuvusse riigikassadest, mis võib mõjuda eriti kahjulikult riigieelarvete piirangute ajal; nõuab tungivalt, et liidu tulude struktuuri reformitaks, mis hõlmaks uute ja tõeliste omavahendite, näiteks finantstehingute maksu ja ELi uue käibemaksu kasutuselevõttu, tuletab meelde oma toetust komisjoni ettepanekule omavahendite süsteemi reformimiseks;

ELi eelarve roll strateegia „Euroopa 2020” elluviimisel ning majanduskasvu ja töökohtade loomisel

| 16. | tuletab meelde, et kavakohaselt on 2014. aasta uue mitmeaastase finantsraamistiku rakendamise esimene aasta ning seetõttu on see tähtis uue programmitöö perioodi eduka alguse jaoks; on seisukohal, et Euroopa 2014. aasta eelarve prioriteediks peaks olema majanduskasvu ja konkurentsivõime säilitamine, tööhõive stimuleerimine ning võitlus noorte töötuse vastu; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et kavakohaselt on 2014. aasta uue mitmeaastase finantsraamistiku rakendamise esimene aasta ning seetõttu on see tähtis uue programmitöö perioodi eduka alguse jaoks; on seisukohal, et Euroopa 2014. aasta eelarve prioriteediks peaks olema majanduskasvu ja konkurentsivõime säilitamine, tööhõive stimuleerimine ning võitlus noorte töötuse vastu;

| 17. | tuletab meelde ELi eelarve erilist olemust, kusjuures see moodustab vaid 1 % ELi SKPst ja on investeerimiseelarve, millel on tugev finantsvõimendus; toonitab, et liikmesriigid ja Euroopa kodanikud saavad 94 % sellest tagasi liidu poliitikameetmete ja programmide kaudu ning seetõttu ei tohiks selles näha täiendavat koormust, vaid vahendit investeeringute, majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamiseks Euroopas; rõhutab, et ilma ELi eelarve abita oleksid piirkondade ja liikmesriikide avaliku sektori investeeringud väga väikesed või olematud; on seisukohal, et ELi eelarve vähendamine tooks vältimatult kaasa suurema tasakaalustamatuse ning majanduskasvu takerdumise ja konkurentsivõime ning ühtekuuluvuse vähenemise kogu liidus ning seaks ohtu ELi üheks põhiväärtuseks oleva solidaarsuspõhimõtte; on arvamusel, et nõudmine „rohkem Euroopat” on mõttetu, kui sellega kaasnevad ettepanekud ELi rahaliste vahendite oluliseks vähendamiseks; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde ELi eelarve erilist olemust, kusjuures see moodustab vaid 1 % ELi SKPst ja on investeerimiseelarve, millel on tugev finantsvõimendus; toonitab, et liikmesriigid ja Euroopa kodanikud saavad 94 % sellest tagasi liidu poliitikameetmete ja programmide kaudu ning seetõttu ei tohiks selles näha täiendavat koormust, vaid vahendit investeeringute, majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamiseks Euroopas; rõhutab, et ilma ELi eelarve abita oleksid piirkondade ja liikmesriikide avaliku sektori investeeringud väga väikesed või olematud; on seisukohal, et ELi eelarve vähendamine tooks vältimatult kaasa suurema tasakaalustamatuse ning majanduskasvu takerdumise ja konkurentsivõime ning ühtekuuluvuse vähenemise kogu liidus ning seaks ohtu ELi üheks põhiväärtuseks oleva solidaarsuspõhimõtte; on arvamusel, et nõudmine „rohkem Euroopat” on mõttetu, kui sellega kaasnevad ettepanekud ELi rahaliste vahendite oluliseks vähendamiseks;

| 18. | tunnistab liikmesriikide tasandil püsivalt esinevaid majanduslikke ja eelarvelisi piiranguid ning liikmesriikide tehtud pingutusi eelarve konsolideerimiseks; rõhutab siiski, et ELi eelarve on tulemuslik investeerimis- ja solidaarsusvahend, millel on tõendatud lisaväärtus nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil; on veendunud, et eelarve suutlikkus hoogustada majanduskasvu, konkurentsivõimet ja töökohtade loomist on majandusraskuste ajal veelgi tähtsam, kuna sellega luuakse tingimused kõnealuste konsolideerimisalaste pingutuste edukuseks, ning ELi eelarves tuleks näha vahendit kriisist välja tulekuks; |
| --- | --- |

18.

tunnistab liikmesriikide tasandil püsivalt esinevaid majanduslikke ja eelarvelisi piiranguid ning liikmesriikide tehtud pingutusi eelarve konsolideerimiseks; rõhutab siiski, et ELi eelarve on tulemuslik investeerimis- ja solidaarsusvahend, millel on tõendatud lisaväärtus nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil; on veendunud, et eelarve suutlikkus hoogustada majanduskasvu, konkurentsivõimet ja töökohtade loomist on majandusraskuste ajal veelgi tähtsam, kuna sellega luuakse tingimused kõnealuste konsolideerimisalaste pingutuste edukuseks, ning ELi eelarves tuleks näha vahendit kriisist välja tulekuks;

| 19. | toonitab vajadust suurendada rahalist toetust ja tõhustada tegevust, mis on seotud kvaliteetsete õppepraktikat kutseõppega ühendavate haridussüsteemide kasutuselevõtuga; palub ulatuslikumat toetust liikmesriikidevahelisele koostööle kutsehariduse valdkonnas, et võidelda tulemuslikult noorte töötuse vastu; tuletab sellega seoses meelde ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus noortegarantii loomise kohta (5); |
| --- | --- |

19.

toonitab vajadust suurendada rahalist toetust ja tõhustada tegevust, mis on seotud kvaliteetsete õppepraktikat kutseõppega ühendavate haridussüsteemide kasutuselevõtuga; palub ulatuslikumat toetust liikmesriikidevahelisele koostööle kutsehariduse valdkonnas, et võidelda tulemuslikult noorte töötuse vastu; tuletab sellega seoses meelde ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus noortegarantii loomise kohta (5);

| 20. | tuletab meelde, et kõik alates 2008. aastast võetud makromajanduslikud finantsstabiilsusmeetmed ei ole majandus- ja finantskriisi veel lõpetanud; on seetõttu seisukohal, et Euroopa majanduskasvu taastamiseks ja töökohtade loomiseks peaksid liikmesriigid jätkama pingutusi püsiva ja kaasava majanduskasvu potentsiaali avamiseks, näiteks hariduse, elukestva õppe ja liikuvuse edendamisega; eesmärgipärane, tugev ja piisava suurusega ELi eelarve peab olema osa lahendusest ja seda on vaja, et aidata liikmesriikide pingutusi veelgi koordineerida ja suurendada; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et kõik alates 2008. aastast võetud makromajanduslikud finantsstabiilsusmeetmed ei ole majandus- ja finantskriisi veel lõpetanud; on seetõttu seisukohal, et Euroopa majanduskasvu taastamiseks ja töökohtade loomiseks peaksid liikmesriigid jätkama pingutusi püsiva ja kaasava majanduskasvu potentsiaali avamiseks, näiteks hariduse, elukestva õppe ja liikuvuse edendamisega; eesmärgipärane, tugev ja piisava suurusega ELi eelarve peab olema osa lahendusest ja seda on vaja, et aidata liikmesriikide pingutusi veelgi koordineerida ja suurendada;

| 21. | kutsub liikmesriike seetõttu üles leidma võimalusi koostoime loomiseks siseriiklike konsolideerimispüüdluste ja hästi läbimõeldud prioriteetidega ELi eelarvest tuleneva lisaväärtuse vahel, tänu millele on võimalik kõrgeimal tasandil juba võetud kohustusi ellu viia; tuletab meelde, et poliitiliste kohustuste ja prioriteetide elluviimine on palju tulemuslikum, kui riikide eelarvete ja ELi eelarve vahel esineb koostoime, ning rõhutab, kui olulised on parlamentidevahelised arutelud liikmesriikide ja liidu ühiste majanduslike ja eelarvealaste suundumuste üle majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaastale keskenduva Euroopa parlamentaarse nädala raames; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike seetõttu üles leidma võimalusi koostoime loomiseks siseriiklike konsolideerimispüüdluste ja hästi läbimõeldud prioriteetidega ELi eelarvest tuleneva lisaväärtuse vahel, tänu millele on võimalik kõrgeimal tasandil juba võetud kohustusi ellu viia; tuletab meelde, et poliitiliste kohustuste ja prioriteetide elluviimine on palju tulemuslikum, kui riikide eelarvete ja ELi eelarve vahel esineb koostoime, ning rõhutab, kui olulised on parlamentidevahelised arutelud liikmesriikide ja liidu ühiste majanduslike ja eelarvealaste suundumuste üle majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaastale keskenduva Euroopa parlamentaarse nädala raames;

| 22. | palub, et komisjon käsitleks 2014. aasta eelarve projekti esitades nõuetekohaselt ELi eelarve rolli Euroopa poolaasta protsessis; kutsub komisjoni eeskätt üles faktide ja konkreetsete andmete põhjal näitama, kuidas tema esitatud ELi eelarve projekt saab tegelikult avaldada käivitavat, katalüütilist, koostoimelist ja täiendavat mõju kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi investeeringutele, millega viia ellu Euroopa poolaasta raames kokkulepitud prioriteete; |
| --- | --- |

22.

palub, et komisjon käsitleks 2014. aasta eelarve projekti esitades nõuetekohaselt ELi eelarve rolli Euroopa poolaasta protsessis; kutsub komisjoni eeskätt üles faktide ja konkreetsete andmete põhjal näitama, kuidas tema esitatud ELi eelarve projekt saab tegelikult avaldada käivitavat, katalüütilist, koostoimelist ja täiendavat mõju kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi investeeringutele, millega viia ellu Euroopa poolaasta raames kokkulepitud prioriteete;

| 23. | on seisukohal, et ELi kulud võivad enamikul juhtudel anda mastaabiefekti ning siin tuleks automaatselt hinnata, millist säästu võivad need anda riiklikul tasandil, mis leevendaks oluliselt survet liikmesriikide rahandusele; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et ELi kulud võivad enamikul juhtudel anda mastaabiefekti ning siin tuleks automaatselt hinnata, millist säästu võivad need anda riiklikul tasandil, mis leevendaks oluliselt survet liikmesriikide rahandusele;

| 24. | rõhutab vajadust kasutada ära kõiki Euroopa Liidu käsutuses olevaid vahendeid ja meetmeid, et aidata liikmesriikidel kriisist välja tulla ja tulevasi kriise vältida; tõstab esile kolme Euroopa järelevalveasutuse üliolulist rolli finantsalase reguleerimise tegevuskava ja järelevalvestruktuuride tervikliku elluviimise võimaldamisel; kutsub komisjoni üles kavandama 2014. aasta eelarveprojektis nimetatud kolmele asutusele piisavalt vahendeid ning nägema neid käsitlevate määrustele 2014. aasta jaanuariks antava hinnangu ja läbivaatamise ettevalmistamisel neile asutustele ette läbivaadatud rahastamismudel, millega suurendatakse nende sõltumatust, säilitades samal ajal ELi eelarve ühtsuse; |
| --- | --- |

24.

rõhutab vajadust kasutada ära kõiki Euroopa Liidu käsutuses olevaid vahendeid ja meetmeid, et aidata liikmesriikidel kriisist välja tulla ja tulevasi kriise vältida; tõstab esile kolme Euroopa järelevalveasutuse üliolulist rolli finantsalase reguleerimise tegevuskava ja järelevalvestruktuuride tervikliku elluviimise võimaldamisel; kutsub komisjoni üles kavandama 2014. aasta eelarveprojektis nimetatud kolmele asutusele piisavalt vahendeid ning nägema neid käsitlevate määrustele 2014. aasta jaanuariks antava hinnangu ja läbivaatamise ettevalmistamisel neile asutustele ette läbivaadatud rahastamismudel, millega suurendatakse nende sõltumatust, säilitades samal ajal ELi eelarve ühtsuse;

| 25. | rõhutab 2014. aasta prioriteetide valiku strateegilist mõju, kuna see on eeloleva mitmeaastase finantsraamistiku esimene aasta; toonitab, et EL peab kiiresti edendama majanduskasvu ja konkurentsivõimet eesmärgiga luua töökohti ja võimalusi, eriti noortele; |
| --- | --- |

25.

rõhutab 2014. aasta prioriteetide valiku strateegilist mõju, kuna see on eeloleva mitmeaastase finantsraamistiku esimene aasta; toonitab, et EL peab kiiresti edendama majanduskasvu ja konkurentsivõimet eesmärgiga luua töökohti ja võimalusi, eriti noortele;

| 26. | tuletab seda silmas pidades meelde, et strateegia „Euroopa 2020” peaks olema järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) keskmes, ning nõuab, et komisjon loeks esmatähtsaks ja näitaks selgelt ära kõik sellega seotud investeeringud 2014. aasta eelarves, asetades rõhu investeeringutele nn teadmuskolmnurka (haridus, teadus, innovatsioon), taristutesse, VKEdesse, taastuvenergiasse, jätkusuutlikku arengusse, ettevõtlusse, tööhõivesse (eriti noorte tööhõivesse) ning oskustesse, samuti majandusliku sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamisse; |
| --- | --- |

26.

tuletab seda silmas pidades meelde, et strateegia „Euroopa 2020” peaks olema järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) keskmes, ning nõuab, et komisjon loeks esmatähtsaks ja näitaks selgelt ära kõik sellega seotud investeeringud 2014. aasta eelarves, asetades rõhu investeeringutele nn teadmuskolmnurka (haridus, teadus, innovatsioon), taristutesse, VKEdesse, taastuvenergiasse, jätkusuutlikku arengusse, ettevõtlusse, tööhõivesse (eriti noorte tööhõivesse) ning oskustesse, samuti majandusliku sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamisse;

| 27. | taunib nõukogu tavapäraseid horisontaalseid kärpeid ja hoiatab nõukogu ahvatluse eest teha jälle selliseid kunstlikke kärpeid; pöörab erilist tähelepanu majanduskasvu ja konkurentsivõimet edendavatele poliitikavaldkondadele ja programmidele piisava maksete taseme tagamisele; |
| --- | --- |

27.

taunib nõukogu tavapäraseid horisontaalseid kärpeid ja hoiatab nõukogu ahvatluse eest teha jälle selliseid kunstlikke kärpeid; pöörab erilist tähelepanu majanduskasvu ja konkurentsivõimet edendavatele poliitikavaldkondadele ja programmidele piisava maksete taseme tagamisele;

| 28. | kavatseb jätkuvalt põhjalikult uurida komisjoni kavatsust vähendada ELi institutsioonide personali ning tuletab meelde, et seda tuleb käsitleda üldise eesmärgina; märgib, et sellised meetmed võivad negatiivselt mõjutada ELi meetmete ja programmide kiiret, korrapärast ja tulemuslikku elluviimist; on avamusel, et administratsiooni tõhusus tuleb tagada ja seda tuleb veelgi tugevdada; on seisukohal, et töötajaskonna arvu mis tahes lühi- või pikaajaline läbivaatamine peaks toimuma eelnevalt koostatud mõjuhinnangu alusel ning seejuures tuleks muu hulgas täies ulatuses arvesse võtta liidu juriidilisi kohustusi ning institutsioonide uusi pädevusi ja suuremaid ülesandeid, mis tulenevad aluslepingutest; tuletab meelde ühisavaldust detsentraliseeritud asutuste kohta, eriti avaldusele lisatud ühist lähenemisviisi ning selle sätteid asutustele uute ülesannete andmise kohta; |
| --- | --- |

28.

kavatseb jätkuvalt põhjalikult uurida komisjoni kavatsust vähendada ELi institutsioonide personali ning tuletab meelde, et seda tuleb käsitleda üldise eesmärgina; märgib, et sellised meetmed võivad negatiivselt mõjutada ELi meetmete ja programmide kiiret, korrapärast ja tulemuslikku elluviimist; on avamusel, et administratsiooni tõhusus tuleb tagada ja seda tuleb veelgi tugevdada; on seisukohal, et töötajaskonna arvu mis tahes lühi- või pikaajaline läbivaatamine peaks toimuma eelnevalt koostatud mõjuhinnangu alusel ning seejuures tuleks muu hulgas täies ulatuses arvesse võtta liidu juriidilisi kohustusi ning institutsioonide uusi pädevusi ja suuremaid ülesandeid, mis tulenevad aluslepingutest; tuletab meelde ühisavaldust detsentraliseeritud asutuste kohta, eriti avaldusele lisatud ühist lähenemisviisi ning selle sätteid asutustele uute ülesannete andmise kohta;

o

o o

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale. |
| --- | --- |

29.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0486.

(4)  ELT L 66, 8.3.2013.

(5)  COM(2012)0729.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/56

---

P7_TA(2013)0082

Euroopa Parlamendi koosseis 2014. aasta valimisi silmas pidades

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi koosseisu kohta 2014. aasta valimisi silmas pidades (2012/2309(INL))

(2016/C 036/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 14 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 14 lõiget 2,

| — | võttes arvesse protokolli nr 36 üleminekusätete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli nr 36 üleminekusätete kohta,

| — | võttes arvesse lepingut Horvaatia Vabariigi ühinemise kohta Euroopa Liiduga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepingut Horvaatia Vabariigi ühinemise kohta Euroopa Liiduga,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 41, 48 ja 74f, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 41, 48 ja 74f,

| — | võttes arvesse oma 11. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi koosseisu kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi koosseisu kohta (1),

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0041/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0041/2013),

| A. | arvestades, et protokolli nr 36 artikli 2 lõigete 1 ja 2 kehtivusaeg lõpeb 2009.–2014. aastaks valitud Euroopa Parlamendi koosseisu ametiaja lõppemisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et protokolli nr 36 artikli 2 lõigete 1 ja 2 kehtivusaeg lõpeb 2009.–2014. aastaks valitud Euroopa Parlamendi koosseisu ametiaja lõppemisel;

| B. | arvestades, et Horvaatia Vabariik ühineb Euroopa Liiduga eeldatavasti enne Euroopa Parlamendi valimisi, mis peaksid toimuma 2014. aasta kevadel, ning arvestades, et 2009.–2014. aastaks valitud parlamendi koosseisu ametiaja lõppemisega lõpeb ka Horvaatia Vabariigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus tehtavaid muudatusi käsitleva akti artikli 19 lõike 1 kehtivusaeg; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Horvaatia Vabariik ühineb Euroopa Liiduga eeldatavasti enne Euroopa Parlamendi valimisi, mis peaksid toimuma 2014. aasta kevadel, ning arvestades, et 2009.–2014. aastaks valitud parlamendi koosseisu ametiaja lõppemisega lõpeb ka Horvaatia Vabariigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus tehtavaid muudatusi käsitleva akti artikli 19 lõike 1 kehtivusaeg;

| C. | arvestades, et arvesse tuleks võtta alates viimastest Euroopa Parlamendi valimistest aset leidnud demograafilisi muutusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et arvesse tuleks võtta alates viimastest Euroopa Parlamendi valimistest aset leidnud demograafilisi muutusi;

| D. | arvestades, et kestliku süsteemi kehtestamist Euroopa Parlamendi kohtade jagamiseks tuleks kaaluda koos nõukogu hääletussüsteemi läbivaatamisega liidu institutsioonide üldise reformimise osana, mille määrab kindlaks ELi lepingu artikli 48 lõike 3 kohaselt kokku kutsutav konvent, ning arvestades, et seoses selle reformiga tuleks tunnistada, et aluslepingute kohaselt on liidu demokraatia alus nii kodanike kui liikmesriikide esindatus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kestliku süsteemi kehtestamist Euroopa Parlamendi kohtade jagamiseks tuleks kaaluda koos nõukogu hääletussüsteemi läbivaatamisega liidu institutsioonide üldise reformimise osana, mille määrab kindlaks ELi lepingu artikli 48 lõike 3 kohaselt kokku kutsutav konvent, ning arvestades, et seoses selle reformiga tuleks tunnistada, et aluslepingute kohaselt on liidu demokraatia alus nii kodanike kui liikmesriikide esindatus;

| E. | arvestades, et kohtade jagamine parlamendi järgmisel ametiajal ei tohiks olla meelevaldne, vaid peaks tuginema objektiivsetele kriteeriumitele, mida kohaldatakse pragmaatiliselt, kusjuures sellise jagamisega tuleks kohtade arvu kasv hüvitada kohtade arvu vähenemisega selliselt, et kohad ei väheneks rohkem kui ühe koha võrra liikmesriigi kohta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kohtade jagamine parlamendi järgmisel ametiajal ei tohiks olla meelevaldne, vaid peaks tuginema objektiivsetele kriteeriumitele, mida kohaldatakse pragmaatiliselt, kusjuures sellise jagamisega tuleks kohtade arvu kasv hüvitada kohtade arvu vähenemisega selliselt, et kohad ei väheneks rohkem kui ühe koha võrra liikmesriigi kohta;

| 1. | esitab ELi lepingu artikli 14 lõikes 2 sätestatud algatusõiguse alusel Euroopa Ülemkogule lisas toodud ettepaneku võtta vastu Euroopa Ülemkogu otsus Euroopa Parlamendi koosseisu kindlaksmääramise kohta parlamendi 2014.–2019. aasta ametiajaks; |
| --- | --- |

1.

esitab ELi lepingu artikli 14 lõikes 2 sätestatud algatusõiguse alusel Euroopa Ülemkogule lisas toodud ettepaneku võtta vastu Euroopa Ülemkogu otsus Euroopa Parlamendi koosseisu kindlaksmääramise kohta parlamendi 2014.–2019. aasta ametiajaks;

| 2. | rõhutab tungivat vajadust võtta nimetatud otsus, mis eeldab parlamendi nõusolekut, vastu niipea, kui jõustub leping Horvaatia Vabariigi ühinemise kohta Euroopa Liiduga, et liikmesriigid saaksid kehtestada õigeaegselt vajalikud siseriiklikud meetmed Euroopa Parlamendi valimiste korraldamiseks 2014.–2019. aasta ametiajaks; |
| --- | --- |

2.

rõhutab tungivat vajadust võtta nimetatud otsus, mis eeldab parlamendi nõusolekut, vastu niipea, kui jõustub leping Horvaatia Vabariigi ühinemise kohta Euroopa Liiduga, et liikmesriigid saaksid kehtestada õigeaegselt vajalikud siseriiklikud meetmed Euroopa Parlamendi valimiste korraldamiseks 2014.–2019. aasta ametiajaks;

| 3. | võtab endale kohustuse esitada lähiajal ettepanek 2014. aasta valimiste korraldamise praktilise korra parandamiseks; |
| --- | --- |

3.

võtab endale kohustuse esitada lähiajal ettepanek 2014. aasta valimiste korraldamise praktilise korra parandamiseks;

| 4. | kohustub esitama enne 2015. aasta lõppu uue ettepaneku võtta vastu Euroopa Ülemkogu otsus eesmärgiga luua piisavalt aegsasti enne parlamendi 2019.–2024. aasta ametiaja algust kestlik ja läbipaistev süsteem, mis võimaldab tulevikus iga kord enne Euroopa Parlamendi valimisi jagada parlamendikohtade arvu liikmesriikide vahel objektiivsel viisil ja lisatud otsuse ettepaneku artiklis 1 määratletud kahaneva proportsionaalsuse põhimõttele tuginedes, võttes arvesse liikmesriikide arvu mis tahes muutusi ning ametlikke andmeid rahvastiku demograafilise arengu kohta, ning välistamata võimalust reserveerida teatav arv parlamendikohti riikidevaheliste nimekirjade alusel valitavatele parlamendiliikmetele; |
| --- | --- |

4.

kohustub esitama enne 2015. aasta lõppu uue ettepaneku võtta vastu Euroopa Ülemkogu otsus eesmärgiga luua piisavalt aegsasti enne parlamendi 2019.–2024. aasta ametiaja algust kestlik ja läbipaistev süsteem, mis võimaldab tulevikus iga kord enne Euroopa Parlamendi valimisi jagada parlamendikohtade arvu liikmesriikide vahel objektiivsel viisil ja lisatud otsuse ettepaneku artiklis 1 määratletud kahaneva proportsionaalsuse põhimõttele tuginedes, võttes arvesse liikmesriikide arvu mis tahes muutusi ning ametlikke andmeid rahvastiku demograafilise arengu kohta, ning välistamata võimalust reserveerida teatav arv parlamendikohti riikidevaheliste nimekirjade alusel valitavatele parlamendiliikmetele;

| 5. | märgib, et Euroopa Parlamendi kohtade jagamise uus süsteem tuleks kehtestada koos nõukogu hääletussüsteemi läbivaatamisega aluslepingute vajaliku läbivaatamise osana; on otsustanud esitada vastavad ettepanekud ELi lepingu artikli 48 lõike 3 kohaselt kokku kutsutaval järgmisel konvendil; |
| --- | --- |

5.

märgib, et Euroopa Parlamendi kohtade jagamise uus süsteem tuleks kehtestada koos nõukogu hääletussüsteemi läbivaatamisega aluslepingute vajaliku läbivaatamise osana; on otsustanud esitada vastavad ettepanekud ELi lepingu artikli 48 lõike 3 kohaselt kokku kutsutaval järgmisel konvendil;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja sellele lisatud ettepanek võtta vastu Euroopa Ülemkogu otsus koos eespool nimetatud põhiseaduskomisjoni raportiga Euroopa Ülemkogule ning Horvaatia Vabariigi valitsusele ja parlamendile ning teavitamise eesmärgil komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja sellele lisatud ettepanek võtta vastu Euroopa Ülemkogu otsus koos eespool nimetatud põhiseaduskomisjoni raportiga Euroopa Ülemkogule ning Horvaatia Vabariigi valitsusele ja parlamendile ning teavitamise eesmärgil komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 227 E, 4.9.2008, lk 132 (Lamassoure’i ja Severini raport).

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI LISA

Ettepanek võtta vastu Euroopa Ülemkogu otsus Euroopa Parlamendi koosseisu kindlaksmääramise kohta

EUROOPA ÜLEMKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 14 lõiget 2,

võttes arvesse protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artikli 2 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi algatust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artikli 2 lõigete 1 ja 2 kehtivusaeg lõpeb 2009.–2014. aastaks valitud Euroopa Parlamendi koosseisu ametiaja lõppemisel. |
| --- | --- |

(1)

Protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artikli 2 lõigete 1 ja 2 kehtivusaeg lõpeb 2009.–2014. aastaks valitud Euroopa Parlamendi koosseisu ametiaja lõppemisel.

| (2) | Horvaatia Vabariigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus tehtavaid muudatusi käsitleva akti artikli 19 lõike 1 kehtivusaeg lõpeb 2009.–2014. aastaks valitud Euroopa Parlamendi koosseisu ametiaja lõppemisel. |
| --- | --- |

(2)

Horvaatia Vabariigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus tehtavaid muudatusi käsitleva akti artikli 19 lõike 1 kehtivusaeg lõpeb 2009.–2014. aastaks valitud Euroopa Parlamendi koosseisu ametiaja lõppemisel.

| (3) | Viivitamata on vaja täita protokolli nr 36 artikli 2 lõike 3 sätteid ja võtta sellest tulenevalt vastu Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõike 2 teises lõigus ette nähtud otsus, et võimaldada liikmesriikidel kehtestada õigeaegselt vajalikud siseriiklikud meetmed Euroopa Parlamendi valimiste korraldamiseks 2014.–2019. aasta ametiajaks. |
| --- | --- |

(3)

Viivitamata on vaja täita protokolli nr 36 artikli 2 lõike 3 sätteid ja võtta sellest tulenevalt vastu Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõike 2 teises lõigus ette nähtud otsus, et võimaldada liikmesriikidel kehtestada õigeaegselt vajalikud siseriiklikud meetmed Euroopa Parlamendi valimiste korraldamiseks 2014.–2019. aasta ametiajaks.

| (4) | Käesolev otsus on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud kriteeriumitega, mille kohaselt ei ole liidu kodanike esindajate arv suurem kui seitsesada viiskümmend, millele lisandub president, kodanike esindatus on kahanevalt proportsionaalne, alammääraks on kuus liiget liikmesriigi kohta ja ükski liikmesriik ei saa üle üheksakümne kuue koha, |
| --- | --- |

(4)

Käesolev otsus on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud kriteeriumitega, mille kohaselt ei ole liidu kodanike esindajate arv suurem kui seitsesada viiskümmend, millele lisandub president, kodanike esindatus on kahanevalt proportsionaalne, alammääraks on kuus liiget liikmesriigi kohta ja ükski liikmesriik ei saa üle üheksakümne kuue koha,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud kahaneva proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamisel kohaldatakse järgmisi põhimõtteid:

| — | kohtade jaotamisel Euroopa Parlamendis kasutatakse täiel määral Euroopa Liidu lepingus kindlaks määratud minimaalset ja maksimaalset arvu, et kajastada võimalikult täpselt iga liikmesriigi rahvaarvu; |
| --- | --- |

—

kohtade jaotamisel Euroopa Parlamendis kasutatakse täiel määral Euroopa Liidu lepingus kindlaks määratud minimaalset ja maksimaalset arvu, et kajastada võimalikult täpselt iga liikmesriigi rahvaarvu;

| — | iga liikmesriigi rahvaarvu ja parlamendikohtade vaheline suhe enne täisarvuni ümardamist erineb vastavalt rahvaarvule sellisel viisil, et suurema rahvaarvuga liikmesriigist valitud Euroopa Parlamendi liige esindab suuremat arvu kodanikke kui väiksema rahvaarvuga liikmesriigist valitud Euroopa Parlamendi liige ja vastupidiselt, mida suurem on liikmesriigi rahvaarv, seda suuremale arvule kohtadele tal on õigus. |
| --- | --- |

—

iga liikmesriigi rahvaarvu ja parlamendikohtade vaheline suhe enne täisarvuni ümardamist erineb vastavalt rahvaarvule sellisel viisil, et suurema rahvaarvuga liikmesriigist valitud Euroopa Parlamendi liige esindab suuremat arvu kodanikke kui väiksema rahvaarvuga liikmesriigist valitud Euroopa Parlamendi liige ja vastupidiselt, mida suurem on liikmesriigi rahvaarv, seda suuremale arvule kohtadele tal on õigus.

Artikkel 2

Liikmesriigi elanike üldarvu arvutab komisjon (Eurostat) liikmesriikide esitatud andmete alusel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega kehtestatud meetodile.

Artikkel 3

Artikli 1 kohaselt on Euroopa Parlamenti valitavate esindajate arv alates parlamendi 2014.–2019. aasta ametiaja algusest liikmesriigiti järgmine:

| Belgia | 21 |
| --- | --- |
| Bulgaaria | 17 |
| Tšehhi Vabariik | 21 |
| Taani | 13 |
| Saksamaa | 96 |
| Eesti | 6 |
| Iirimaa | 11 |
| Kreeka | 21 |
| Hispaania | 54 |
| Prantsusmaa | 74 |
| Horvaatia | 11 |
| Itaalia | 73 |
| Küpros | 6 |
| Läti | 8 |
| Leedu | 11 |
| Luksemburg | 6 |
| Ungari | 21 |
| Malta | 6 |
| Madalmaad | 26 |
| Austria | 18 |
| Poola | 51 |
| Portugal | 21 |
| Rumeenia | 32 |
| Sloveenia | 8 |
| Slovakkia | 13 |
| Soome | 13 |
| Rootsi | 20 |
| Ühendkuningriik | 73 |

Belgia

21

Bulgaaria

17

Tšehhi Vabariik

21

Taani

13

Saksamaa

96

Eesti

6

Iirimaa

11

Kreeka

21

Hispaania

54

Prantsusmaa

74

Horvaatia

11

Itaalia

73

Küpros

6

Läti

8

Leedu

11

Luksemburg

6

Ungari

21

Malta

6

Madalmaad

26

Austria

18

Poola

51

Portugal

21

Rumeenia

32

Sloveenia

8

Slovakkia

13

Soome

13

Rootsi

20

Ühendkuningriik

73

Artikkel 4

Käesolev otsus vaadatakse läbi piisavalt aegsasti enne parlamendi 2019.–2024. aasta ametiaja algust eesmärgiga luua süsteem, mis võimaldab tulevikus iga kord enne Euroopa Parlamendi valimisi jaotada parlamendikohtade arvu liikmesriikide vahel objektiivsel, õiglasel, kestlikul ja läbipaistval moel artiklis 1 sätestatud kahaneva proportsionaalsuse põhimõttele tuginedes, võttes arvesse muutusi liikmesriikide arvus ning ametlikke andmeid rahvastiku demograafilise arengu kohta ning hääletussüsteemi nõukogus.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

...,

Euroopa Ülemkogu nimel

eesistuja

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/59

---

P7_TA(2013)0083

Piiritusjookide määratlemine, kirjeldamine, esitlemine, märgistamine ja geograafiliste tähiste kaitse

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta) II ja III lisa (2013/2524(RPS))

(2016/C 036/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 110/2008 piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 110/2008 piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89 (1),

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusmääruse eelnõu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta) (D 024615/02) II ja III lisa (komisjoni rakendusmääruse eelnõu), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusmääruse eelnõu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta) (D 024615/02) II ja III lisa (komisjoni rakendusmääruse eelnõu),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1334/2008, mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1601/91, määrusi (EÜ) nr 2232/96 ja (EÜ) nr 110/2008 ning direktiivi 2000/13/EÜ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1334/2008, mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1601/91, määrusi (EÜ) nr 2232/96 ja (EÜ) nr 110/2008 ning direktiivi 2000/13/EÜ (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti kompendiumi taimedest, mis uuringute kohaselt sisaldavad looduslikke koostisosi, mis toidus ja toidulisandites kasutamisel võivad ohustada inimtervist (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti kompendiumi taimedest, mis uuringute kohaselt sisaldavad looduslikke koostisosi, mis toidus ja toidulisandites kasutamisel võivad ohustada inimtervist (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni toidu teaduskomitee 2. veebruari 2002. aasta arvamust tujooni kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni toidu teaduskomitee 2. veebruari 2002. aasta arvamust tujooni kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) artikli 5a lõike 3 punkti b (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) artikli 5a lõike 3 punkti b (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 88 lõikeid 2 ja 3 ning lõike 4 punkti c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 88 lõikeid 2 ja 3 ning lõike 4 punkti c,

| A. | arvestades, et piiritusjoogid on jagatud määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisas esitatud määratluste alusel kategooriatesse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et piiritusjoogid on jagatud määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisas esitatud määratluste alusel kategooriatesse;

| B. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 110/2008 lisasid võib muuta meetmetega, mille komisjon on vastu võtnud eelnimetatud määruse artiklis 26 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 110/2008 lisasid võib muuta meetmetega, mille komisjon on vastu võtnud eelnimetatud määruse artiklis 26 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt;

| C. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 110/2008 põhjenduse 2 kohaselt peaksid piiritusjookide sektori suhtes kohaldatavad meetmed kaitsma piiritusjookide head mainet nii Euroopa Liidus kui ka maailmaturul, võttes jätkuvalt arvesse piiritusjookide valmistamise traditsioone; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 110/2008 põhjenduse 2 kohaselt peaksid piiritusjookide sektori suhtes kohaldatavad meetmed kaitsma piiritusjookide head mainet nii Euroopa Liidus kui ka maailmaturul, võttes jätkuvalt arvesse piiritusjookide valmistamise traditsioone;

| D. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 110/2008 põhjenduse 6 kohaselt tuleks piiritusjookide määratluste täiustamise või uuendamise korral, kui varasemad määratlused puuduvad või on puudulikud, jätkuvalt järgida traditsioonilisi kvaliteedinõudeid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 110/2008 põhjenduse 6 kohaselt tuleks piiritusjookide määratluste täiustamise või uuendamise korral, kui varasemad määratlused puuduvad või on puudulikud, jätkuvalt järgida traditsioonilisi kvaliteedinõudeid;

| E. | arvestades, et traditsiooniliselt mitmetes liikmesriikides toodetav piiritusjook absint määratleti alles nüüd määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisas tootekategooriana; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et traditsiooniliselt mitmetes liikmesriikides toodetav piiritusjook absint määratleti alles nüüd määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisas tootekategooriana;

| F. | arvestades, et komisjon teeb oma määruse eelnõu artikli 1 punktis c ettepaneku sisestada määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisasse absindi määratlus, millega kehtestataks minimaalne anetoolisisaldus 0,5 grammi liitri kohta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjon teeb oma määruse eelnõu artikli 1 punktis c ettepaneku sisestada määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisasse absindi määratlus, millega kehtestataks minimaalne anetoolisisaldus 0,5 grammi liitri kohta;

| G. | arvestades, et absinti tuntakse üldiselt piiritusjoogina, mida toodetakse põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi või põllumajanduslikku päritolu destillaadi maitsestamisel koirohuga (Artemisia absinthium L.), pontose pujuga (Artemisia pontica L.), hariliku aniisiga (Pimpinella anisum L.), apteegitilli (Foeniculum vulgare Mill.) ja muude rohttaimedega sõltuvalt nende piirkondlikust kättesaadavusest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et absinti tuntakse üldiselt piiritusjoogina, mida toodetakse põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi või põllumajanduslikku päritolu destillaadi maitsestamisel koirohuga (Artemisia absinthium L.), pontose pujuga (Artemisia pontica L.), hariliku aniisiga (Pimpinella anisum L.), apteegitilli (Foeniculum vulgare Mill.) ja muude rohttaimedega sõltuvalt nende piirkondlikust kättesaadavusest;

| H. | arvestades, et teatavate rohttaimede piirkondlikust kättesaadavusest ja varieeruvatest tarbijaeelistustest sõltuvalt on traditsioonilised absindi tootmise tavad hakanud paljudes liikmesriikides osaliselt erinema, nii et kõikides traditsioonilistes retseptides ei nähta ette minimaalset anetoolisisaldust ning paljude praegu turul pakutavate toodete anetoolisisaldus jääb alla komisjoni pakutud taset 0,5 grammi liitri kohta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et teatavate rohttaimede piirkondlikust kättesaadavusest ja varieeruvatest tarbijaeelistustest sõltuvalt on traditsioonilised absindi tootmise tavad hakanud paljudes liikmesriikides osaliselt erinema, nii et kõikides traditsioonilistes retseptides ei nähta ette minimaalset anetoolisisaldust ning paljude praegu turul pakutavate toodete anetoolisisaldus jääb alla komisjoni pakutud taset 0,5 grammi liitri kohta;

| I. | arvestades, et pärast komisjoni määruse eelnõu jõustumist peaksid absindivariatsioonide tootjad uue kasutusele võetud absindi määratluse tõttu kas hoiduma mõiste „absint” kasutamisest müüginimetusena või muutma vaatamata oma traditsioonilistele tootmismeetoditele kaua kasutatud retsepte; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et pärast komisjoni määruse eelnõu jõustumist peaksid absindivariatsioonide tootjad uue kasutusele võetud absindi määratluse tõttu kas hoiduma mõiste „absint” kasutamisest müüginimetusena või muutma vaatamata oma traditsioonilistele tootmismeetoditele kaua kasutatud retsepte;

| J. | arvestades, et selline looduslike koostisosade muutmine võib tarbijaid ärritada ja seega õõnestada nende usaldust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et selline looduslike koostisosade muutmine võib tarbijaid ärritada ja seega õõnestada nende usaldust;

| K. | arvestades, et absindi võiks tootekategooriana määratleda viisil, mis võimaldab arvestada piirkondlike variantidega, mitte ei nõua tootjatelt traditsiooniliste tootmismeetodite muutmist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et absindi võiks tootekategooriana määratleda viisil, mis võimaldab arvestada piirkondlike variantidega, mitte ei nõua tootjatelt traditsiooniliste tootmismeetodite muutmist;

| L. | arvestades, et absinditootjatelt võiks lisaks nõuda anetoolikoguse lisamist koostisosade loetelu hulka; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et absinditootjatelt võiks lisaks nõuda anetoolikoguse lisamist koostisosade loetelu hulka;

| M. | arvestades, et lisaks peaksid määruse (EÜ) nr 110/2008 põhjenduse 2 kohaselt piiritusjookide sektori suhtes kohaldatavad meetmed aitama saavutada tarbijakaitse kõrge taseme; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et lisaks peaksid määruse (EÜ) nr 110/2008 põhjenduse 2 kohaselt piiritusjookide sektori suhtes kohaldatavad meetmed aitama saavutada tarbijakaitse kõrge taseme;

| N. | arvestades, et lisaks sellele teeb komisjon oma määruse eelnõu artikli 1 punktis c ettepaneku lisada absindi määratlusele nõue, et tujooni (alfa ja beeta) sisaldus peaks jääma vahemikku 5–35 milligrammi liitri kohta; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et lisaks sellele teeb komisjon oma määruse eelnõu artikli 1 punktis c ettepaneku lisada absindi määratlusele nõue, et tujooni (alfa ja beeta) sisaldus peaks jääma vahemikku 5–35 milligrammi liitri kohta;

| O. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti kompendiumis taimedest, mis uuringute kohaselt sisaldavad looduslikke koostisosi, mis toidus ja toidulisandites kasutamisel võivad ohustada inimtervist, loetletakse Artemisia absinthium L. tujooni sisaldavaks taimeks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti kompendiumis taimedest, mis uuringute kohaselt sisaldavad looduslikke koostisosi, mis toidus ja toidulisandites kasutamisel võivad ohustada inimtervist, loetletakse Artemisia absinthium L. tujooni sisaldavaks taimeks;

| P. | arvestades, et Euroopa Komisjoni toidu teaduskomitee 2. veebruari 2002. aasta arvamuses ei pea komitee tujooni kasutamist keemiliselt määratletud maitseainena asjakohaseks ja toetab selliste ülemmäärade kasutamist toiduainetes ja jookides, mis olid kasutusel arvamuse vastuvõtmise hetkel ja mis jäid määruse (EÜ) nr 1334/2008 III lisa kohaselt kehtima; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Komisjoni toidu teaduskomitee 2. veebruari 2002. aasta arvamuses ei pea komitee tujooni kasutamist keemiliselt määratletud maitseainena asjakohaseks ja toetab selliste ülemmäärade kasutamist toiduainetes ja jookides, mis olid kasutusel arvamuse vastuvõtmise hetkel ja mis jäid määruse (EÜ) nr 1334/2008 III lisa kohaselt kehtima;

| Q. | arvestades, et mõned absinditootjad on hakanud kasutama puju liike, mis ei sisalda või sisaldavad väga väikestes kogustes tujooni; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et mõned absinditootjad on hakanud kasutama puju liike, mis ei sisalda või sisaldavad väga väikestes kogustes tujooni;

| R. | arvestades, et seepärast on minimaalse tujoonisisalduse määratlemine absindi koostisosana vastuolus praeguse lähenemisega selle potentsiaalselt ohtliku koostisosa käsitlemisele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et seepärast on minimaalse tujoonisisalduse määratlemine absindi koostisosana vastuolus praeguse lähenemisega selle potentsiaalselt ohtliku koostisosa käsitlemisele;

| S. | arvestades, et minimaalse tujoonisisalduse kehtestamine absindi jaoks ei lisa selle piiritusjoogi omadustele mingit vajalikku omadust; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et minimaalse tujoonisisalduse kehtestamine absindi jaoks ei lisa selle piiritusjoogi omadustele mingit vajalikku omadust;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni määruse eelnõu ei ole ei ole kooskõlas määruse (EÜ) nr 110/2008 eesmärgi ja sisuga; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et komisjoni määruse eelnõu ei ole ei ole kooskõlas määruse (EÜ) nr 110/2008 eesmärgi ja sisuga;

| 2. | lükkab tagasi niisuguse komisjoni rakendusmääruse eelnõu vastuvõtmise, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta) II ja III lisa; |
| --- | --- |

2.

lükkab tagasi niisuguse komisjoni rakendusmääruse eelnõu vastuvõtmise, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta) II ja III lisa;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 39, 13.2.2008, lk 16.

(2)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 34.

(3)  Euroopa Toiduohutusameti ajakiri 2012; 10(5): 2663.

(4)  Euroopa Komisjoni toidu teaduskomitee eksisteeris kuni Euroopa Toiduohutusameti ametliku asutamiseni 2003. aastal. 2. detsembril 2002 võttis komitee vastu arvamuse tujooni kohta, mis avaldati 6. veebruaril 2003 viitega SCF/CS/FLAV/FLAVOUR/23 ADD 2 Final.

(5)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

---

Neljapäev, 14. märts 2013

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/62 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/62

---

P7_TA(2013)0088

Energia tegevuskava aastani 2050

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon energia tegevuskava kohta aastani 2050 ja tuleviku kohta koos energiaga (2012/2103(INI))

(2016/C 036/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Energia tegevuskava aastani 2050” ja sellele lisatud töödokumente (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Energia tegevuskava aastani 2050” ja sellele lisatud töödokumente (COM(2011)0885),

| — | võttes arvesse direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust (1),

| — | võttes arvesse oma 12. juuni 2012. aasta resolutsiooni energiapoliitika alase koostöö kohta ELi välispartneritega ning strateegilise lähenemisviisi kohta kindla, jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise energiavarustuse tagamisele (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. juuni 2012. aasta resolutsiooni energiapoliitika alase koostöö kohta ELi välispartneritega ning strateegilise lähenemisviisi kohta kindla, jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise energiavarustuse tagamisele (2),

| — | võttes arvesse oma 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni edenemiskava kohta konkurentsivõimelise vähese CO2-heitega majanduse saavutamiseks aastaks 2050 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni edenemiskava kohta konkurentsivõimelise vähese CO2-heitega majanduse saavutamiseks aastaks 2050 (3),

| — | võttes arvesse oma 21. novembri 2012. aasta resolutsiooni kildagaasi ja põlevkiviõli tööstuslike, energeetiliste ja muude aspektide kohta (4) ning sama kuupäeva resolutsiooni kildagaasi ja põlevkiviõli ammutamise keskkonnamõju kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. novembri 2012. aasta resolutsiooni kildagaasi ja põlevkiviõli tööstuslike, energeetiliste ja muude aspektide kohta (4) ning sama kuupäeva resolutsiooni kildagaasi ja põlevkiviõli ammutamise keskkonnamõju kohta (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja väliskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0035/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja väliskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0035/2013),

| A. | arvestades, et tuleks meelde tuletada, et ELi energiapoliitika aluseks on jätkusuutlikkus, varustuskindlus ja konkurentsivõime; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tuleks meelde tuletada, et ELi energiapoliitika aluseks on jätkusuutlikkus, varustuskindlus ja konkurentsivõime;

| B. | arvestades, et tuleb arvesse võtta Euroopa tööstuse konkurentsivõimet, rakendades asjakohast poliitikat ja vahendeid ning kohandudes ELi majanduse taasindustrialiseerimisega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tuleb arvesse võtta Euroopa tööstuse konkurentsivõimet, rakendades asjakohast poliitikat ja vahendeid ning kohandudes ELi majanduse taasindustrialiseerimisega;

| C. | arvestades, et liikmesriikide huvides on vähendada oma sõltuvust energiaimpordist, mida iseloomustab hindade kõikumine, ning mitmekesistada energiaga varustamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liikmesriikide huvides on vähendada oma sõltuvust energiaimpordist, mida iseloomustab hindade kõikumine, ning mitmekesistada energiaga varustamist;

| D. | arvestades, et energiajulgeoleku valdkonna ülesanne on leevendada ebakindlust, mis riikide vahel pingeid tekitab, ning vähendada turuprobleeme, mis takistavad nii tarnijaid kui ka tarbijaid kaubandusest kasu saamast; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et energiajulgeoleku valdkonna ülesanne on leevendada ebakindlust, mis riikide vahel pingeid tekitab, ning vähendada turuprobleeme, mis takistavad nii tarnijaid kui ka tarbijaid kaubandusest kasu saamast;

| E. | arvestades, et oluline on varakult teada, kas tegevuskava kõrged eesmärgid on saavutatavad, ning uuesti hinnata nende mõju ELi majandusele, sh ülemaailmsele konkurentsivõimele, tööhõivele ja sotsiaalpoliitikale; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et oluline on varakult teada, kas tegevuskava kõrged eesmärgid on saavutatavad, ning uuesti hinnata nende mõju ELi majandusele, sh ülemaailmsele konkurentsivõimele, tööhõivele ja sotsiaalpoliitikale;

| F. | arvestades, et liikmesriikidel, energiaettevõtetel ja laiemal üldsusel peab olema ELi energiapoliitika suundumustest selge ülevaade ning samuti tuleb suurendada kindlustunnet, muu hulgas 2030. aastaks seatud vahe-eesmärkide ja eesmärkide abil, et toetada pikaajalisi investeeringuid ja vähendada nendega kaasnevat riski; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liikmesriikidel, energiaettevõtetel ja laiemal üldsusel peab olema ELi energiapoliitika suundumustest selge ülevaade ning samuti tuleb suurendada kindlustunnet, muu hulgas 2030. aastaks seatud vahe-eesmärkide ja eesmärkide abil, et toetada pikaajalisi investeeringuid ja vähendada nendega kaasnevat riski;

Energia tegevuskava eesmärgid aastani 2050

| 1. | tunnistab eeliseid, mida liikmesriigid saavad koostööst energiasüsteemi ümberkujundamisel; toetab seetõttu komisjoni energia tegevuskava aastani 2050, mis on energiapoliitika seadusandlike ja muude algatuste ettepanekute aluseks, et välja töötada poliitikaraamistik 2030. aastaks, sealhulgas vahe-eesmärgid ja eesmärgid kasvuhoonegaaside heite, taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas, et luua edasipüüdlik ja stabiilne õiguslik ja reguleeriv raamistik; märgib, et 2050. aasta ja vahepealse perioodi energiaeesmärkide määratlemine eeldab üleeuroopalist juhtimist soovitab võtta solidaarsuse vaimus vastu strateegia, mis võimaldab liikmesriikidel tegevuskava raames solidaarselt koostööd teha, pidades silmas Euroopa energiaühenduse loomist; ergutab määratlema 2030. aastaks kehtestatava poliitikaraamistiku sellistes ajalistes raamides, mis aitab tagada investorite kindlustunnet; |
| --- | --- |

1.

tunnistab eeliseid, mida liikmesriigid saavad koostööst energiasüsteemi ümberkujundamisel; toetab seetõttu komisjoni energia tegevuskava aastani 2050, mis on energiapoliitika seadusandlike ja muude algatuste ettepanekute aluseks, et välja töötada poliitikaraamistik 2030. aastaks, sealhulgas vahe-eesmärgid ja eesmärgid kasvuhoonegaaside heite, taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas, et luua edasipüüdlik ja stabiilne õiguslik ja reguleeriv raamistik; märgib, et 2050. aasta ja vahepealse perioodi energiaeesmärkide määratlemine eeldab üleeuroopalist juhtimist soovitab võtta solidaarsuse vaimus vastu strateegia, mis võimaldab liikmesriikidel tegevuskava raames solidaarselt koostööd teha, pidades silmas Euroopa energiaühenduse loomist; ergutab määratlema 2030. aastaks kehtestatava poliitikaraamistiku sellistes ajalistes raamides, mis aitab tagada investorite kindlustunnet;

| 2. | märgib, et esitatud 2050. aasta stsenaariumid ei ole deterministlikud, vaid on pigem aluseks Euroopa energiasüsteemi ümberkorraldamise konstruktiivsele dialoogile, et saavutada liidu pikaajalisem siht vähendada aastaks 2050 kasvuhoonegaaside heidet 1990. aasta tasemega võrreldes 80–95 % võrra; märgib, et kõik tulevased energeetikaprojektsioonid, kaasa arvatud energia tegevuskava, põhinevad teatavatel eeldustel tehnoloogia ja majanduse arengu kohta; palub seetõttu komisjonil tegevuskava korrapäraselt uuendada; juhib tähelepanu sellele, et komisjoni mõjuhinnangus ei analüüsita üksikasjalikumalt iga liikmesriigi, liikmesriikide rühma või piirkondliku klastri võimalikku arenguteed 2050. aastani; |
| --- | --- |

2.

märgib, et esitatud 2050. aasta stsenaariumid ei ole deterministlikud, vaid on pigem aluseks Euroopa energiasüsteemi ümberkorraldamise konstruktiivsele dialoogile, et saavutada liidu pikaajalisem siht vähendada aastaks 2050 kasvuhoonegaaside heidet 1990. aasta tasemega võrreldes 80–95 % võrra; märgib, et kõik tulevased energeetikaprojektsioonid, kaasa arvatud energia tegevuskava, põhinevad teatavatel eeldustel tehnoloogia ja majanduse arengu kohta; palub seetõttu komisjonil tegevuskava korrapäraselt uuendada; juhib tähelepanu sellele, et komisjoni mõjuhinnangus ei analüüsita üksikasjalikumalt iga liikmesriigi, liikmesriikide rühma või piirkondliku klastri võimalikku arenguteed 2050. aastani;

| 3. | kiidab heaks selle, et komisjoni energia tegevuskavas aastani 2050 visandatakse mitmed eri stsenaariumid; rõhutab, et nii praegustel suundumustel põhinevad stsenaariumid kui ka need, mis põhinevad CO2-heite vähendamisel, kujutavad endast üksnes projektsioone; märgib, et seetõttu ei hõlma need stsenaariumid loomulikult kõiki võimalusi ja seega pakuvad üksnes ideid Euroopa energiavarustuse tulevase struktuuri kohta; |
| --- | --- |

3.

kiidab heaks selle, et komisjoni energia tegevuskavas aastani 2050 visandatakse mitmed eri stsenaariumid; rõhutab, et nii praegustel suundumustel põhinevad stsenaariumid kui ka need, mis põhinevad CO2-heite vähendamisel, kujutavad endast üksnes projektsioone; märgib, et seetõttu ei hõlma need stsenaariumid loomulikult kõiki võimalusi ja seega pakuvad üksnes ideid Euroopa energiavarustuse tulevase struktuuri kohta;

| 4. | rõhutab, et komisjoni 2050. aasta energia tegevuskavas esitatud stsenaariume tuleb edasi arendada, kasutades muu hulgas ka muid mudeleid peale PRIMESi energiasüsteemide mudeli, samuti tuleb koostada täiendavad vähest CO2-heidet käsitlevad stsenaariumid, et soodustada Euroopa turvalise, kulutõhusa ja vähe heidet põhjustava tulevase energiavarustuse kujundamise alternatiivsete lahenduste paremat mõistmist; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et komisjoni 2050. aasta energia tegevuskavas esitatud stsenaariume tuleb edasi arendada, kasutades muu hulgas ka muid mudeleid peale PRIMESi energiasüsteemide mudeli, samuti tuleb koostada täiendavad vähest CO2-heidet käsitlevad stsenaariumid, et soodustada Euroopa turvalise, kulutõhusa ja vähe heidet põhjustava tulevase energiavarustuse kujundamise alternatiivsete lahenduste paremat mõistmist;

| 5. | tunnistab, et CO2-heite vähendamise saavutamiseks on oluline kasutada vähe süsihappegaasi tekitavatest allikatest saadud elektrit, kuna 2050. aastaks peab ELi elektrisektor olema peaaegu heitevaba; |
| --- | --- |

5.

tunnistab, et CO2-heite vähendamise saavutamiseks on oluline kasutada vähe süsihappegaasi tekitavatest allikatest saadud elektrit, kuna 2050. aastaks peab ELi elektrisektor olema peaaegu heitevaba;

| 6. | rõhutab ELi energiapoliitika tähtsust majandus- ja finantskriisi ajal; rõhutab, et energial võiks olla tähtis roll majanduskasvu, töökohtade loomise ja konkurentsivõime ergutamisel ELis; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid 2020. aasta järgsete strateegiate kohta ja esitama võimalikult ruttu Euroopa energiapoliitika 2030. aasta poliitikaraamistiku; on veendunud, et see poliitikaraamistik peaks olema kooskõlas ELi 2050. aasta CO2-heite vähendamise tegevuskavaga ja selles tuleks arvesse võtta tegevuskavas esitatud nn kindlaid valikuid; nõuab meetmete võtmist, et piirata energiasektori poolt keskkonnale avaldatavat negatiivset mõju, võttes samal ajal arvesse ka meetmete mõju riikide ja ELi majanduse konkurentsivõimele ning kodanike energiavarustuse kindlust; |
| --- | --- |

6.

rõhutab ELi energiapoliitika tähtsust majandus- ja finantskriisi ajal; rõhutab, et energial võiks olla tähtis roll majanduskasvu, töökohtade loomise ja konkurentsivõime ergutamisel ELis; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid 2020. aasta järgsete strateegiate kohta ja esitama võimalikult ruttu Euroopa energiapoliitika 2030. aasta poliitikaraamistiku; on veendunud, et see poliitikaraamistik peaks olema kooskõlas ELi 2050. aasta CO2-heite vähendamise tegevuskavaga ja selles tuleks arvesse võtta tegevuskavas esitatud nn kindlaid valikuid; nõuab meetmete võtmist, et piirata energiasektori poolt keskkonnale avaldatavat negatiivset mõju, võttes samal ajal arvesse ka meetmete mõju riikide ja ELi majanduse konkurentsivõimele ning kodanike energiavarustuse kindlust;

| 7. | toob esile Bulgaarias 2013. aasta esimestel kuudel valitsenud murettekitava olukorra ning vajaduse tagada ELi energiapoliitika abil madalad elektrihinnad, et kindlustada ELi liikmesriikide konkurentsivõimet maailmaturul; rõhutab, et eriti majanduskriisi tingimustes tuleb seda aspekti arvesse võtta; |
| --- | --- |

7.

toob esile Bulgaarias 2013. aasta esimestel kuudel valitsenud murettekitava olukorra ning vajaduse tagada ELi energiapoliitika abil madalad elektrihinnad, et kindlustada ELi liikmesriikide konkurentsivõimet maailmaturul; rõhutab, et eriti majanduskriisi tingimustes tuleb seda aspekti arvesse võtta;

| 8. | märgib, et keskkonna- ja kliimapoliitika rakendamine ilma, et seejuures võetaks arvesse selliseid probleeme nagu energiajulgeolek, ei saa asendada jätkusuutliku arengu põhimõttest lähtuvat energiapoliitikat, millega tagatakse nii praegusele kui ka tulevastele põlvkondadele õiglane, üldine ja konkurentsivõimeline juurdepääs energiavarudele ning kaitstakse samas looduskeskkonda; |
| --- | --- |

8.

märgib, et keskkonna- ja kliimapoliitika rakendamine ilma, et seejuures võetaks arvesse selliseid probleeme nagu energiajulgeolek, ei saa asendada jätkusuutliku arengu põhimõttest lähtuvat energiapoliitikat, millega tagatakse nii praegusele kui ka tulevastele põlvkondadele õiglane, üldine ja konkurentsivõimeline juurdepääs energiavarudele ning kaitstakse samas looduskeskkonda;

| 9. | kutsub liikmesriike üles suurendama jõupingutusi, et saavutada ELi energiapoliitika 2020. aasta eesmärgid ning eelkõige energiatõhususe eesmärk (20 % aastaks 2020), mille täitmise ajakavast ollakse praeguseks maha jäänud; rõhutab, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamist käsitleva direktiivi (6) õigeaegne ja täielik rakendamine on hädavajalik, et saavutada ELi kohustuslik eesmärk, mille kohaselt 2020. aastaks peab vähemalt 20 % energiast saadama taastuvatest allikatest; |
| --- | --- |

9.

kutsub liikmesriike üles suurendama jõupingutusi, et saavutada ELi energiapoliitika 2020. aasta eesmärgid ning eelkõige energiatõhususe eesmärk (20 % aastaks 2020), mille täitmise ajakavast ollakse praeguseks maha jäänud; rõhutab, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamist käsitleva direktiivi (6) õigeaegne ja täielik rakendamine on hädavajalik, et saavutada ELi kohustuslik eesmärk, mille kohaselt 2020. aastaks peab vähemalt 20 % energiast saadama taastuvatest allikatest;

| 10. | kutsub komisjoni vastu võtma energiaalase piirkondliku spetsialiseerumise strateegiat, et piirkonnad saaksid arendada nende energiaallikate kasutamist, mis on Euroopa 2050. aasta eesmärkide täitmise seisukohast kõige tõhusamad (näiteks päikeseenergia lõunas ja tuuleenergia põhjas); |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni vastu võtma energiaalase piirkondliku spetsialiseerumise strateegiat, et piirkonnad saaksid arendada nende energiaallikate kasutamist, mis on Euroopa 2050. aasta eesmärkide täitmise seisukohast kõige tõhusamad (näiteks päikeseenergia lõunas ja tuuleenergia põhjas);

| 11. | on veendunud, et üleminek vähese CO2-heitega ja energiatõhusale majandusele annab võimaluse mitte ainult kestlikkuse, vaid ka varustuskindluse ja Euroopa konkurentsivõime suurendamiseks, ning et kasvuhoonegaaside heite vähendamine võib energiaga seotud toodete ja teenuste kasvaval ülemaailmsel turul konkurentsieelise anda; rõhutab, et see on võimalus taastuvenergiasektoris tegutsevatele Euroopa VKEdele ning et see stimuleerib suurepäraselt ettevõtlust ja innovatsiooni ja võiks ehk olla ka üks peamisi töökohtade allikaid; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et üleminek vähese CO2-heitega ja energiatõhusale majandusele annab võimaluse mitte ainult kestlikkuse, vaid ka varustuskindluse ja Euroopa konkurentsivõime suurendamiseks, ning et kasvuhoonegaaside heite vähendamine võib energiaga seotud toodete ja teenuste kasvaval ülemaailmsel turul konkurentsieelise anda; rõhutab, et see on võimalus taastuvenergiasektoris tegutsevatele Euroopa VKEdele ning et see stimuleerib suurepäraselt ettevõtlust ja innovatsiooni ja võiks ehk olla ka üks peamisi töökohtade allikaid;

| 12. | rõhutab, et selge, sidus ja järjekindel poliitika ning reguleeriv raamistik on väga oluline, et ergutada vajalikku investeerimist nn kindla valiku tehnoloogiasse, nagu tegevuskavas on kirjeldatud, tehes seda majanduslikult tõhusalt ja kestlikult; tõstab esile strateegia „Euroopa 2020” peamisi eesmärke, milleks on arukas, kestlik ja kaasav majanduskasv, ning nõuab sellise poliitika jätkamist ka pärast 2020. aastat; märgib, et 2020. aastale järgneva perioodi strateegiate suhtes teadlike ja tasakaalustatud otsuste langetamiseks on vaja läbi vaadata praegused 2020. aastaks koostatud strateegiad; rõhutab, et tähtis on koostada energiastrateegia, mis keskendub ELi energiajulgeoleku, majanduse konkurentsivõime ja keskkonnasäästlikkuse suurendamisele, töökohtade loomisele, sotsiaalsetele aspektidele ja keskkonnasäästvusele selliste meetmete kaudu nagu taastuvenergiaallikate suurem kasutamine, tarnemarsruutide, tarnijate ja energiaallikate mitmekesistamine, energiatõhusus ja tõhusam ning optimeeritud energiasüsteemide ülesehitus, et suurendada investeerimist kestlikku energiatootmisse ning tugi- ja tasakaalustamistehnoloogiasse; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et selge, sidus ja järjekindel poliitika ning reguleeriv raamistik on väga oluline, et ergutada vajalikku investeerimist nn kindla valiku tehnoloogiasse, nagu tegevuskavas on kirjeldatud, tehes seda majanduslikult tõhusalt ja kestlikult; tõstab esile strateegia „Euroopa 2020” peamisi eesmärke, milleks on arukas, kestlik ja kaasav majanduskasv, ning nõuab sellise poliitika jätkamist ka pärast 2020. aastat; märgib, et 2020. aastale järgneva perioodi strateegiate suhtes teadlike ja tasakaalustatud otsuste langetamiseks on vaja läbi vaadata praegused 2020. aastaks koostatud strateegiad; rõhutab, et tähtis on koostada energiastrateegia, mis keskendub ELi energiajulgeoleku, majanduse konkurentsivõime ja keskkonnasäästlikkuse suurendamisele, töökohtade loomisele, sotsiaalsetele aspektidele ja keskkonnasäästvusele selliste meetmete kaudu nagu taastuvenergiaallikate suurem kasutamine, tarnemarsruutide, tarnijate ja energiaallikate mitmekesistamine, energiatõhusus ja tõhusam ning optimeeritud energiasüsteemide ülesehitus, et suurendada investeerimist kestlikku energiatootmisse ning tugi- ja tasakaalustamistehnoloogiasse;

| 13. | sedastab, et CO2-turu toimimine ja energiaallikate hinnad määravad suuresti ära selle, kuidas käituvad turuosalised, sh tööstus ja tarbijad; nõuab, et 2020. aasta järgses poliitikaraamistikus juhindutaks põhimõttest „saastaja maksab” ning kehtestataks pikaajalised eeskirjad, mis tagavad turuosalistele kindluse; |
| --- | --- |

13.

sedastab, et CO2-turu toimimine ja energiaallikate hinnad määravad suuresti ära selle, kuidas käituvad turuosalised, sh tööstus ja tarbijad; nõuab, et 2020. aasta järgses poliitikaraamistikus juhindutaks põhimõttest „saastaja maksab” ning kehtestataks pikaajalised eeskirjad, mis tagavad turuosalistele kindluse;

| 14. | tuletab meelde, et iga liikmesriigi pädevuses on oma energiaallikate kindlaksmääramine; möönab, et energia tegevuskava aastani 2050 täiendab riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke energiavarustuse ajakohastamise meetmeid; möönab seetõttu, et liikmesriigid peavad ühiste eesmärkide alusel koostööd tegema; lisaks rõhutab, et energiasüsteemi ümberkujundamisel selliselt, et süsteem oleks hästi koordineeritud, kogu liitu hõlmav, sisemiselt ühendatud ja jätkusuutlik, on ELil väga oluline osa, kusjuures eelkõige tuleb tagada, et liikmesriikide poliitika oleks ELi sihtide ja õigusaktidega kooskõlas; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon jätkuvalt kasutaksid võimalusi, mille abil saavutada ELi CO2-heite vähendamise ja kliimamuutusega seotud eesmärgid (mis on nõukoguga kooskõlastatud), kasutades mitmekesist tehnoloogiat ning toimides kestlikul, majanduslikult tõhusal, konkurentsi soodustaval ja ohutul viisil, mis turgu võimalikult vähe moonutaks, ning jätkaksid riiklikul tasandil jõupingutusi, et täielikult ära kasutada kulutõhusa energiasäästu potentsiaal, milleks muu hulgas saab toetust liidu rahastamisvahenditest; samas tunnistab, et kasulik oleks välja töötada kooskõlastatud ja vajaduse korral ühine ELi lähenemisviis, mis arvestaks väikesemahuliste energiasüsteemide erijooni ja sellest lähtuvat paindlikkusvajadust; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et iga liikmesriigi pädevuses on oma energiaallikate kindlaksmääramine; möönab, et energia tegevuskava aastani 2050 täiendab riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke energiavarustuse ajakohastamise meetmeid; möönab seetõttu, et liikmesriigid peavad ühiste eesmärkide alusel koostööd tegema; lisaks rõhutab, et energiasüsteemi ümberkujundamisel selliselt, et süsteem oleks hästi koordineeritud, kogu liitu hõlmav, sisemiselt ühendatud ja jätkusuutlik, on ELil väga oluline osa, kusjuures eelkõige tuleb tagada, et liikmesriikide poliitika oleks ELi sihtide ja õigusaktidega kooskõlas; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon jätkuvalt kasutaksid võimalusi, mille abil saavutada ELi CO2-heite vähendamise ja kliimamuutusega seotud eesmärgid (mis on nõukoguga kooskõlastatud), kasutades mitmekesist tehnoloogiat ning toimides kestlikul, majanduslikult tõhusal, konkurentsi soodustaval ja ohutul viisil, mis turgu võimalikult vähe moonutaks, ning jätkaksid riiklikul tasandil jõupingutusi, et täielikult ära kasutada kulutõhusa energiasäästu potentsiaal, milleks muu hulgas saab toetust liidu rahastamisvahenditest; samas tunnistab, et kasulik oleks välja töötada kooskõlastatud ja vajaduse korral ühine ELi lähenemisviis, mis arvestaks väikesemahuliste energiasüsteemide erijooni ja sellest lähtuvat paindlikkusvajadust;

| 15. | rõhutab, et ELi liikmesriikide energiasüsteemide põhinemine oma energiaallikatel ja võimalusel neid ise kasutada on energiajulgeoleku oluline alussammas; on seepärast veendunud, et eeltoodut silmas pidades oleks liikmesriikide jaoks kõige mõistlikum arendada niisugust energiatehnoloogiat, milleks neil on potentsiaali ja kogemusi ning mis tagavad neile pideva ja stabiilse energiavarustuse ja vastavad ka keskkonna- ja kliimastandarditele; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et ELi liikmesriikide energiasüsteemide põhinemine oma energiaallikatel ja võimalusel neid ise kasutada on energiajulgeoleku oluline alussammas; on seepärast veendunud, et eeltoodut silmas pidades oleks liikmesriikide jaoks kõige mõistlikum arendada niisugust energiatehnoloogiat, milleks neil on potentsiaali ja kogemusi ning mis tagavad neile pideva ja stabiilse energiavarustuse ja vastavad ka keskkonna- ja kliimastandarditele;

| 16. | juhib tähelepanu sellele, et kavandatavate meetmete põhisuundumus ei peaks keskenduma vähendamiseesmärkide ülalt-alla stsenaariumidele nagu praegu, vaid pigem rakendusmeetmete stsenaariumidele, mille puhul võetakse arvesse küsimusi nagu liikmesriikide potentsiaal, väljavaated arendada majanduslikult tõhusat uut tehnoloogiat ning esitatud poliitika rakendamise ülemaailmne mõju, et teha seejärel ettepanekud järgnevate aastate vähendamiseesmärkideks (alt-üles lähenemisviis); |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu sellele, et kavandatavate meetmete põhisuundumus ei peaks keskenduma vähendamiseesmärkide ülalt-alla stsenaariumidele nagu praegu, vaid pigem rakendusmeetmete stsenaariumidele, mille puhul võetakse arvesse küsimusi nagu liikmesriikide potentsiaal, väljavaated arendada majanduslikult tõhusat uut tehnoloogiat ning esitatud poliitika rakendamise ülemaailmne mõju, et teha seejärel ettepanekud järgnevate aastate vähendamiseesmärkideks (alt-üles lähenemisviis);

| 17. | nõustub energia tegevuskavas tehtud järeldusega, et üleminek säästvale energiasektorile kogu ELis on tehniliselt ja majanduslikult teostatav ning kaugemas perspektiivis vähem kulukas kui praeguse poliitika jätkamine; juhib siiski tähelepanu sellele, et tuleks arvestada riiklikke olusid, mis võivad liikmesriigiti olla väga erinevad; |
| --- | --- |

17.

nõustub energia tegevuskavas tehtud järeldusega, et üleminek säästvale energiasektorile kogu ELis on tehniliselt ja majanduslikult teostatav ning kaugemas perspektiivis vähem kulukas kui praeguse poliitika jätkamine; juhib siiski tähelepanu sellele, et tuleks arvestada riiklikke olusid, mis võivad liikmesriigiti olla väga erinevad;

| 18. | on seisukohal, et 2050. aastaks seatud eesmärke ei saavutata kunagi, kui EL ei võta oma kohustusi tõsiselt ega täida otsustavat rolli üleminekul; eelkõige suurprojektide puhul, nagu avamere tuuleenergia kasutamine Põhjamerel; on veendunud, et mitut või kõiki liikmesriike mõjutava piiriülese taristu korral peaks EL kindlaks määrama eelisprojektid ning olema peamine investeerija, võimendades seega erainvesteeringuid; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et 2050. aastaks seatud eesmärke ei saavutata kunagi, kui EL ei võta oma kohustusi tõsiselt ega täida otsustavat rolli üleminekul; eelkõige suurprojektide puhul, nagu avamere tuuleenergia kasutamine Põhjamerel; on veendunud, et mitut või kõiki liikmesriike mõjutava piiriülese taristu korral peaks EL kindlaks määrama eelisprojektid ning olema peamine investeerija, võimendades seega erainvesteeringuid;

| 19. | tõdeb, et elektrienergia muutub tulevases energiaallikate jaotuses üha olulisemaks ning seepärast on vaja kasutusele võtta kõik vähese CO2-heitega elektritootmise vahendid (energia muundamise kasutegur, taastuvenergiaallikad, süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine ning tuumaenergia), kui kliimaeesmärke tahetakse täita varustuskindlust ja konkurentsivõimet kahjustamata; |
| --- | --- |

19.

tõdeb, et elektrienergia muutub tulevases energiaallikate jaotuses üha olulisemaks ning seepärast on vaja kasutusele võtta kõik vähese CO2-heitega elektritootmise vahendid (energia muundamise kasutegur, taastuvenergiaallikad, süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine ning tuumaenergia), kui kliimaeesmärke tahetakse täita varustuskindlust ja konkurentsivõimet kahjustamata;

| 20. | rõhutab, et täielikult väljakujundatud piiriülese energiataristu ja liidusisese teabevahetusmehhanismi tagamine on tegevuskava õnnestumise eelduseks; seepärast rõhutab, et liikmesriikide poliitikameetmeid tuleb tihedalt kooskõlastada ning vaja on ühismeetmeid, solidaarsust ja läbipaistvust energiavaldkonna välispoliitika, energiajulgeoleku ja uute energiataristuinvesteeringute vallas; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et täielikult väljakujundatud piiriülese energiataristu ja liidusisese teabevahetusmehhanismi tagamine on tegevuskava õnnestumise eelduseks; seepärast rõhutab, et liikmesriikide poliitikameetmeid tuleb tihedalt kooskõlastada ning vaja on ühismeetmeid, solidaarsust ja läbipaistvust energiavaldkonna välispoliitika, energiajulgeoleku ja uute energiataristuinvesteeringute vallas;

| 21. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ei täitnud nõuanderühma eelretsenseeritud soovitusi 2050. aasta energia tegevuskava kohta; palub komisjonil esitada energia tegevuskava ajakohastatud versioon, kus neid soovitusi on arvestatud; |
| --- | --- |

21.

peab kahetsusväärseks, et komisjon ei täitnud nõuanderühma eelretsenseeritud soovitusi 2050. aasta energia tegevuskava kohta; palub komisjonil esitada energia tegevuskava ajakohastatud versioon, kus neid soovitusi on arvestatud;

Pikaajalise strateegia peamised elemendid

| 22. | võtab teadmiseks 2050. aasta energia tegevuskavas tehtud järeldused, et meetmete vahel, mida analüüsitud stsenaariumide kohaselt tuleb ELi energiasüsteemi ümberkujundamiseks võtta, leidub sarnasusi; kiidab sellega seoses heaks komisjoni järeldused, et taastuvenergia, energiatõhususe ja energiataristu, sealhulgas nutikate võrkude laiem rakendamine on nn kindel valik, eriti siis, kui nad on turupõhised, vaatamata sellele, milline konkreetne tee valitakse, et 2050. aastaks saavutada vähendatud CO2-heitega energiasüsteem; ergutab komisjoni uurima ühtaegu suurel energiatõhususel ja suurel taastuvenergiaallikate osakaalul põhinevat stsenaariumi; on arvamusel, et investeerimiskindluse suurendamiseks tuleks valida, millises suunas edasi liikuda; |
| --- | --- |

22.

võtab teadmiseks 2050. aasta energia tegevuskavas tehtud järeldused, et meetmete vahel, mida analüüsitud stsenaariumide kohaselt tuleb ELi energiasüsteemi ümberkujundamiseks võtta, leidub sarnasusi; kiidab sellega seoses heaks komisjoni järeldused, et taastuvenergia, energiatõhususe ja energiataristu, sealhulgas nutikate võrkude laiem rakendamine on nn kindel valik, eriti siis, kui nad on turupõhised, vaatamata sellele, milline konkreetne tee valitakse, et 2050. aastaks saavutada vähendatud CO2-heitega energiasüsteem; ergutab komisjoni uurima ühtaegu suurel energiatõhususel ja suurel taastuvenergiaallikate osakaalul põhinevat stsenaariumi; on arvamusel, et investeerimiskindluse suurendamiseks tuleks valida, millises suunas edasi liikuda;

| 23. | leiab, et finantskriisi tuleks kasutada võimalusena, et muuta ELi ühiskonnamudelit ja kujundada seda ülimalt energiatõhusa, täielikult taastuvenergial põhineva ja kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise majanduse suunas; |
| --- | --- |

23.

leiab, et finantskriisi tuleks kasutada võimalusena, et muuta ELi ühiskonnamudelit ja kujundada seda ülimalt energiatõhusa, täielikult taastuvenergial põhineva ja kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise majanduse suunas;

| 24. | möönab, et energiaallikate kogumi suurem taastuvate energiaallikate osakaal pärast 2020. aastat on kestlikuma energiasüsteemi saavutamise põhiaspekt; tunnistab lisaks, et kõik komisjoni teatises analüüsitud CO2-heite vähendamise stsenaariumid eeldavad taastuvenergia osakaalu suurenemist ELi energiaallikates 2030. aastaks 30 %ni ja 2050. aastaks vähemalt 55 %ni lõplikust energiatarbimisest; rõhutab, et üleminek suurema energiatõhususe poliitikale võib hõlbustada taastuvenergiaallikate laiemat kasutamist; kutsub komisjoni üles võtma detsentraliseeritud tootmist oma tulevikuprognoosides selgesõnaliselt arvesse; kutsub komisjoni samuti üles selgelt kaardistama rahanduslikke, tehnilisi ja taristuga seotud takistusi, mis pidurdavad detsentraliseeritud tootmise laienemist liikmesriikides; |
| --- | --- |

24.

möönab, et energiaallikate kogumi suurem taastuvate energiaallikate osakaal pärast 2020. aastat on kestlikuma energiasüsteemi saavutamise põhiaspekt; tunnistab lisaks, et kõik komisjoni teatises analüüsitud CO2-heite vähendamise stsenaariumid eeldavad taastuvenergia osakaalu suurenemist ELi energiaallikates 2030. aastaks 30 %ni ja 2050. aastaks vähemalt 55 %ni lõplikust energiatarbimisest; rõhutab, et üleminek suurema energiatõhususe poliitikale võib hõlbustada taastuvenergiaallikate laiemat kasutamist; kutsub komisjoni üles võtma detsentraliseeritud tootmist oma tulevikuprognoosides selgesõnaliselt arvesse; kutsub komisjoni samuti üles selgelt kaardistama rahanduslikke, tehnilisi ja taristuga seotud takistusi, mis pidurdavad detsentraliseeritud tootmise laienemist liikmesriikides;

Energiatõhusus

| 25. | rõhutab, et paremal energiatõhususel ja energiasäästudel on energiasüsteemi ümberkujundamisel oluline osa ja et 2020. aasta eesmärkide saavutamine on oluline eeldus, et aastaks 2050 uusi edusamme teha; soovitab sellega seoses, et liikmesriigid suurendaksid oma jõupingutusi, et täielikult rakendada hiljuti vastu võetud energiatõhususe direktiiv ning teadlikkuse suurendamise kampaaniad ja energiatõhususe teema liidetaks liikmesriikide riiklike õppekavadega; soovitab, et liikmesriigid ja komisjon teeksid rohkem riiklike ideede ja riiklike arengupankade kaasamiseks ning toetaksid parimate tavade vahetust; tuletab meelde, et õige rakendamise korral on energiatõhususe rakendamine ELi jaoks kulutõhus viis pikaajaliste eesmärkide saavutamiseks energia säästmise, kliimamuutuse ning majandusliku ja energiajulgeoleku valdkonnas; mõistab, et üleminek energiatõhusamale majandusele võib kiirendada innovatiivsete tehnoloogiliste lahenduste levikut, vähendada fossiilkütuste sissevedu ja suurendada liidu konkurentsivõimet ning tööstuse arengut; usub, et parema energiatõhususe poliitika kujundamisel tuleks keskenduda energia pakkumise ja nõudluse kogu ahelale (sealhulgas energia muundamisele, edastamisele, turustamisele ja tarnimisele) ning energiatarbimisele tööstuses, ehituses ja kodumajapidamistes; rõhutab, et ELi pikaajalises energiatõhususe poliitikas tuleks keskenduda ennekõike energiakasutuse vähendamisele hoonetes, arvestades asjaolu, et olemasolevate ehitiste renoveerimine võib anda tohutu energiasäästu; rõhutab, et praegust hoonete renoveerimise tempot ja kvaliteeti tuleb oluliselt suurendada, et EL saaks vähendada olemasolevate hoonete energiatarbimist 2050. aastaks 80 % võrra 2010. aasta tasemega võrreldes; kutsub sellega seoses liikmesriike rakendama ulatuslikke pikaajalisi renoveerimisstrateegiaid, nagu energiatõhususe direktiivis on ette nähtud; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et paremal energiatõhususel ja energiasäästudel on energiasüsteemi ümberkujundamisel oluline osa ja et 2020. aasta eesmärkide saavutamine on oluline eeldus, et aastaks 2050 uusi edusamme teha; soovitab sellega seoses, et liikmesriigid suurendaksid oma jõupingutusi, et täielikult rakendada hiljuti vastu võetud energiatõhususe direktiiv ning teadlikkuse suurendamise kampaaniad ja energiatõhususe teema liidetaks liikmesriikide riiklike õppekavadega; soovitab, et liikmesriigid ja komisjon teeksid rohkem riiklike ideede ja riiklike arengupankade kaasamiseks ning toetaksid parimate tavade vahetust; tuletab meelde, et õige rakendamise korral on energiatõhususe rakendamine ELi jaoks kulutõhus viis pikaajaliste eesmärkide saavutamiseks energia säästmise, kliimamuutuse ning majandusliku ja energiajulgeoleku valdkonnas; mõistab, et üleminek energiatõhusamale majandusele võib kiirendada innovatiivsete tehnoloogiliste lahenduste levikut, vähendada fossiilkütuste sissevedu ja suurendada liidu konkurentsivõimet ning tööstuse arengut; usub, et parema energiatõhususe poliitika kujundamisel tuleks keskenduda energia pakkumise ja nõudluse kogu ahelale (sealhulgas energia muundamisele, edastamisele, turustamisele ja tarnimisele) ning energiatarbimisele tööstuses, ehituses ja kodumajapidamistes; rõhutab, et ELi pikaajalises energiatõhususe poliitikas tuleks keskenduda ennekõike energiakasutuse vähendamisele hoonetes, arvestades asjaolu, et olemasolevate ehitiste renoveerimine võib anda tohutu energiasäästu; rõhutab, et praegust hoonete renoveerimise tempot ja kvaliteeti tuleb oluliselt suurendada, et EL saaks vähendada olemasolevate hoonete energiatarbimist 2050. aastaks 80 % võrra 2010. aasta tasemega võrreldes; kutsub sellega seoses liikmesriike rakendama ulatuslikke pikaajalisi renoveerimisstrateegiaid, nagu energiatõhususe direktiivis on ette nähtud;

| 26. | rõhutab, et kiiresti on vaja uut, kaasaegset, arukat ja paindlikku energia infrastruktuuri, eelkõige nutivõrke, et võimaldada paindlikumat varu- ja tasakaalustamisvõimsust, kaasa arvatud individuaalsed mikrokoostootmisüksused ja salvestussüsteemid, uudset elektritarbimist (sealhulgas arukad arvestid) ning täielikult integreeritud Euroopa võrgusüsteemi, et hõlmata kõik energiaallikad kogu liidus, nagu vajalikuks on osutunud; tuletab meelde, et kuluoptimaalsed poliitikavaldkonnad erinevad vastavalt nõudlusele, tarnepotentsiaalile, geograafilistele omadustele ja majanduslikule kontekstile kohalikul tasandil; rõhutab samas, et kiiresti on vaja kehtestada tasakaalustatud ja prognoositav reguleeriv raamistik, samuti kogu ELi hõlmavad turumehhanismid, et suurendada paindlikkust, sealhulgas võimsuse kasutamist ja salvestamist, samuti peab EL kaasrahastama ühist huvi pakkuvaid infrastruktuuriprojekte, mis on kooskõlas energia infrastruktuuri suuniste ja Euroopa Ühendamise Rahastuga; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et kiiresti on vaja uut, kaasaegset, arukat ja paindlikku energia infrastruktuuri, eelkõige nutivõrke, et võimaldada paindlikumat varu- ja tasakaalustamisvõimsust, kaasa arvatud individuaalsed mikrokoostootmisüksused ja salvestussüsteemid, uudset elektritarbimist (sealhulgas arukad arvestid) ning täielikult integreeritud Euroopa võrgusüsteemi, et hõlmata kõik energiaallikad kogu liidus, nagu vajalikuks on osutunud; tuletab meelde, et kuluoptimaalsed poliitikavaldkonnad erinevad vastavalt nõudlusele, tarnepotentsiaalile, geograafilistele omadustele ja majanduslikule kontekstile kohalikul tasandil; rõhutab samas, et kiiresti on vaja kehtestada tasakaalustatud ja prognoositav reguleeriv raamistik, samuti kogu ELi hõlmavad turumehhanismid, et suurendada paindlikkust, sealhulgas võimsuse kasutamist ja salvestamist, samuti peab EL kaasrahastama ühist huvi pakkuvaid infrastruktuuriprojekte, mis on kooskõlas energia infrastruktuuri suuniste ja Euroopa Ühendamise Rahastuga;

| 27. | juhib tähelepanu sellele, et ELi ja riikliku tasandi eelarvevahendid koos liidu finants-ja investeerimispoliitikaga on eelduseks uue energiataristu ehitamisele Euroopas, mille puhul võetakse arvesse nii uusehitiste püstitamise kui ka vananenud rajatiste lammutamise kulusid, samuti asjaomaste piirkondade keskkonna- ja sotsiaalsete tingimuste taastamise kulusid; |
| --- | --- |

27.

juhib tähelepanu sellele, et ELi ja riikliku tasandi eelarvevahendid koos liidu finants-ja investeerimispoliitikaga on eelduseks uue energiataristu ehitamisele Euroopas, mille puhul võetakse arvesse nii uusehitiste püstitamise kui ka vananenud rajatiste lammutamise kulusid, samuti asjaomaste piirkondade keskkonna- ja sotsiaalsete tingimuste taastamise kulusid;

| 28. | palub komisjonil terviklikult uurida energia salvestamise potentsiaali ja mitmesuguseid võimalikke tehnoloogiaid ELi energia siseturu poliitika integreerimise kaudu, hõlmates energiavõrkude võimsuse, energia- ja kliimamuutusepoliitika ning tarbijate huvide kaitse, et saavutada ELi energia- ja kliimaeesmärgid, vähendada sõltuvust väljastpoolt EL-i saadavast energiast ning luua tõeliselt ühtne energiaturg ja võrdsed konkurentsitingimused, millega kaasneks võimalikult suur energiavarustuse kindlus tulevikuks; |
| --- | --- |

28.

palub komisjonil terviklikult uurida energia salvestamise potentsiaali ja mitmesuguseid võimalikke tehnoloogiaid ELi energia siseturu poliitika integreerimise kaudu, hõlmates energiavõrkude võimsuse, energia- ja kliimamuutusepoliitika ning tarbijate huvide kaitse, et saavutada ELi energia- ja kliimaeesmärgid, vähendada sõltuvust väljastpoolt EL-i saadavast energiast ning luua tõeliselt ühtne energiaturg ja võrdsed konkurentsitingimused, millega kaasneks võimalikult suur energiavarustuse kindlus tulevikuks;

Taastuvenergia

| 29. | rõhutab, et keskmises ja kaugemas perspektiivis on taastuvenergiapoliitikas kõige tähtsam kogu ELi arvestav vaatepunkt; ergutab liikmesriike ja piirkondi paremale koostööle, kasutades muu hulgas rohkem taastuvenergia direktiivis sätestatud koostöökorda, et optimeerida taastuvenergia kasvu tõhusust, vähendada taastuvenergia hinda ja tagada, et ELis tehtaks rohkem investeeringuid sinna, kus need on kõige tootlikumad ja tõhusamad, võttes arvesse iga liikmesriigi eripära; rõhutab eesmärkide seadmise olulisust; rõhutab selles kontekstis komisjoni olulist osa vahendajana asjakohaste analüüside kooskõlastamisel, rahalisel toetamisel ja ettevalmistamisel taastuvenergiaallikate ja liikmesriikide potentsiaali kohta, ning kiidab heaks komisjoni kavatsuse koostada taastuvenergiakaubanduse suunised; märgib, et taastuvenergia hõivab kaugemas perspektiivis Euroopa energiaallikate hulgas keskse koha, kui tehnoloogiaarendusest jõutakse masstootmise ja kasutuselevõtuni, väikesemahulise kasutuse asemele tuleb suuremahuline, integreerides kohalikud ja kaugemad ressursid, ja seni toetusi saanud majandusharu muutub konkurentsivõimeliseks; rõhutab, et järjest suurem taastuvenergia kasutamine nõuab muudatusi poliitikas ja energiaturu struktuuris, et kohandada turud olukorraga ja saavutada suurem integreeritus, eelkõige tasustades paindlikkust ja teenuseid, mis toetavad võrgustiksüsteemi stabiilsust; rõhutab stabiilsete regulatiivraamistike tähtsust nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil, et soodustada investeerimist; rõhutab vajadust lihtsustatud haldusmenetluste ning stabiilsete ja tõhusate toetuskavade järele, mida saab ajapikku kohandada ja järk-järgult lõpetada, kui tehnoloogia ja tarneahelad välja kujunevad ja konkurentsivõimeliseks muutuvad ning turutõrked lahendatakse; rõhutab siiski, et toetuskavades tagasiulatuvate muudatuste tegemine vähendab investorite usaldust ning seega suurendab investeerimise ja nende kuludega seonduvaid riske; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et keskmises ja kaugemas perspektiivis on taastuvenergiapoliitikas kõige tähtsam kogu ELi arvestav vaatepunkt; ergutab liikmesriike ja piirkondi paremale koostööle, kasutades muu hulgas rohkem taastuvenergia direktiivis sätestatud koostöökorda, et optimeerida taastuvenergia kasvu tõhusust, vähendada taastuvenergia hinda ja tagada, et ELis tehtaks rohkem investeeringuid sinna, kus need on kõige tootlikumad ja tõhusamad, võttes arvesse iga liikmesriigi eripära; rõhutab eesmärkide seadmise olulisust; rõhutab selles kontekstis komisjoni olulist osa vahendajana asjakohaste analüüside kooskõlastamisel, rahalisel toetamisel ja ettevalmistamisel taastuvenergiaallikate ja liikmesriikide potentsiaali kohta, ning kiidab heaks komisjoni kavatsuse koostada taastuvenergiakaubanduse suunised; märgib, et taastuvenergia hõivab kaugemas perspektiivis Euroopa energiaallikate hulgas keskse koha, kui tehnoloogiaarendusest jõutakse masstootmise ja kasutuselevõtuni, väikesemahulise kasutuse asemele tuleb suuremahuline, integreerides kohalikud ja kaugemad ressursid, ja seni toetusi saanud majandusharu muutub konkurentsivõimeliseks; rõhutab, et järjest suurem taastuvenergia kasutamine nõuab muudatusi poliitikas ja energiaturu struktuuris, et kohandada turud olukorraga ja saavutada suurem integreeritus, eelkõige tasustades paindlikkust ja teenuseid, mis toetavad võrgustiksüsteemi stabiilsust; rõhutab stabiilsete regulatiivraamistike tähtsust nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil, et soodustada investeerimist; rõhutab vajadust lihtsustatud haldusmenetluste ning stabiilsete ja tõhusate toetuskavade järele, mida saab ajapikku kohandada ja järk-järgult lõpetada, kui tehnoloogia ja tarneahelad välja kujunevad ja konkurentsivõimeliseks muutuvad ning turutõrked lahendatakse; rõhutab siiski, et toetuskavades tagasiulatuvate muudatuste tegemine vähendab investorite usaldust ning seega suurendab investeerimise ja nende kuludega seonduvaid riske;

| 30. | võtab teadmiseks, et taastuvenergia eesmärkide saavutamine on kulgenud edukalt, ja kutsub liikmesriike üles rakendama stabiilset poliitikat oma 2020. aasta eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

30.

võtab teadmiseks, et taastuvenergia eesmärkide saavutamine on kulgenud edukalt, ja kutsub liikmesriike üles rakendama stabiilset poliitikat oma 2020. aasta eesmärkide saavutamiseks;

| 31. | tuletab meelde Deserteci taoliste projektide rolli ja taastuvenergiaallikate kasutamise tähtsust naaberpiirkondades; rõhutab projekti Helios väljavaateid taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri transportimisel Kagu-Euroopast Kesk-Euroopasse ning ka tuuleenergia kasutuse laiendamisel Põhjamerel ja muudes piirkondades; rõhutab, et lisaks taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri importimisele naaberpiirkondadest tuleks ergutada ja hõlbustada taastuvate energiaallikate arendamist, nt Vahemere lõunapiirkondades ning Põhjamere regioonis, samuti arvukamate ühenduste loomist Euroopa jaotusvõrkudega; |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde Deserteci taoliste projektide rolli ja taastuvenergiaallikate kasutamise tähtsust naaberpiirkondades; rõhutab projekti Helios väljavaateid taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri transportimisel Kagu-Euroopast Kesk-Euroopasse ning ka tuuleenergia kasutuse laiendamisel Põhjamerel ja muudes piirkondades; rõhutab, et lisaks taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri importimisele naaberpiirkondadest tuleks ergutada ja hõlbustada taastuvate energiaallikate arendamist, nt Vahemere lõunapiirkondades ning Põhjamere regioonis, samuti arvukamate ühenduste loomist Euroopa jaotusvõrkudega;

| 32. | rõhutab, et paljude taastuvenergiaallikate puhul ei ole olemasolevate tehnoloogiliste tingimuste juures võimalik tagada püsivat energiavarustust, mistõttu tuleb hoida tavapäraste energiaallikate varud kasutusvalmis; palub sellega seoses komisjonil esitada analüüs selle kohta, kuidas taastuvenergiaallikaid kestlikult arendada ja eelkõige kuidas stabiilseid taastuvenergiaallikaid toetada; on seisukohal, et vähem stabiilsete energiaallikate korral tuleks analüüsida reservvõimsuse kindlustamise kulutõhusust ning arendada energiasalvestustehnoloogiat; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et paljude taastuvenergiaallikate puhul ei ole olemasolevate tehnoloogiliste tingimuste juures võimalik tagada püsivat energiavarustust, mistõttu tuleb hoida tavapäraste energiaallikate varud kasutusvalmis; palub sellega seoses komisjonil esitada analüüs selle kohta, kuidas taastuvenergiaallikaid kestlikult arendada ja eelkõige kuidas stabiilseid taastuvenergiaallikaid toetada; on seisukohal, et vähem stabiilsete energiaallikate korral tuleks analüüsida reservvõimsuse kindlustamise kulutõhusust ning arendada energiasalvestustehnoloogiat;

| 33. | rõhutab, et ELi energiatoitesüsteemi CO2-heite vabaks muutmiseks kaugemas perspektiivis tuleb rohkem integreeruda naaberriikide ja piirkondadega, nagu Norra, Šveits ja Vahemere lõunapiirkond; rõhutab, et Euroopa saab kasu põhiliste taastuvenergiaallikate arengust nendes piirkondades, et vastata kohalikule nõudlusele ja kaugühendusvõrgustike loomisega ka väikesele protsendile ELi nõudlusest; märgib, et rohkemate ühenduste loomine võimaldab liikmesriikidel eksportida ja importida taastuvat elektrienergiat, et tagada kindel energiavarustus ja tasakaalustada muutliku võimsusega energiatootmist, nagu tuuleenergia; on sellega seoses seisukohal, et ühenduse loomine Norraga on ELile eriti kasulik, kuna see avab ELile juurdepääsu Norra hüdroelektrijaamade märkimisväärsele elektrisalvestamisvõimsusele; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et ELi energiatoitesüsteemi CO2-heite vabaks muutmiseks kaugemas perspektiivis tuleb rohkem integreeruda naaberriikide ja piirkondadega, nagu Norra, Šveits ja Vahemere lõunapiirkond; rõhutab, et Euroopa saab kasu põhiliste taastuvenergiaallikate arengust nendes piirkondades, et vastata kohalikule nõudlusele ja kaugühendusvõrgustike loomisega ka väikesele protsendile ELi nõudlusest; märgib, et rohkemate ühenduste loomine võimaldab liikmesriikidel eksportida ja importida taastuvat elektrienergiat, et tagada kindel energiavarustus ja tasakaalustada muutliku võimsusega energiatootmist, nagu tuuleenergia; on sellega seoses seisukohal, et ühenduse loomine Norraga on ELile eriti kasulik, kuna see avab ELile juurdepääsu Norra hüdroelektrijaamade märkimisväärsele elektrisalvestamisvõimsusele;

| 34. | rõhutab mikrotootmise tähtsust taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamise seisukohast; rõhutab lisaks mikrotootmise tähtsust energiatõhususe suurendamisel ja energiavarustuse kindlustamisel ning kodanike kaasamisel energiakasutuse korraldamisse ja võitlusse kliimamuutuse vastu; rõhutab sellega seoses vajadust ühtse Euroopa strateegia järele mikrotootmise valdkonnas, mis hõlmab meetmeid energiainfrastruktuuri ajakohastamiseks, seadusandliku koormuse vähendamiseks ja parimate tavade vahetamiseks maksusoodustuste valdkonnas; |
| --- | --- |

34.

rõhutab mikrotootmise tähtsust taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamise seisukohast; rõhutab lisaks mikrotootmise tähtsust energiatõhususe suurendamisel ja energiavarustuse kindlustamisel ning kodanike kaasamisel energiakasutuse korraldamisse ja võitlusse kliimamuutuse vastu; rõhutab sellega seoses vajadust ühtse Euroopa strateegia järele mikrotootmise valdkonnas, mis hõlmab meetmeid energiainfrastruktuuri ajakohastamiseks, seadusandliku koormuse vähendamiseks ja parimate tavade vahetamiseks maksusoodustuste valdkonnas;

| 35. | rõhutab vajadust tagada taastuvenergiatehnoloogiale, mis ei ole veel võrgupariteeti saavutanud, pärast 2020. aastat piisavalt tugev poliitiline raamistik, et toetused koondada ja hiljem kaotada; |
| --- | --- |

35.

rõhutab vajadust tagada taastuvenergiatehnoloogiale, mis ei ole veel võrgupariteeti saavutanud, pärast 2020. aastat piisavalt tugev poliitiline raamistik, et toetused koondada ja hiljem kaotada;

| 36. | märgib, et 2050. aasta energia tegevuskava stsenaariumid hõlmavad biokütuste hulga suurendamist; arvab, et komisjon peaks sellega seoses toetama üleminekut kolmanda põlvkonna biokütustele, mis põhinevad toidukultuuride jäätmetel, ning kehtestama samad tingimused ka imporditud biokütustele; |
| --- | --- |

36.

märgib, et 2050. aasta energia tegevuskava stsenaariumid hõlmavad biokütuste hulga suurendamist; arvab, et komisjon peaks sellega seoses toetama üleminekut kolmanda põlvkonna biokütustele, mis põhinevad toidukultuuride jäätmetel, ning kehtestama samad tingimused ka imporditud biokütustele;

| 37. | palub komisjonil koostada ettepanek selle kohta, kuidas suurendada taastuvenergiaallikate kasutuselevõtu tõhusust ELis ja selle piirkondades; usub, et keskpikas perspektiivis õnnestub luua piirkondlikul tasandil taastuvenergiaga kauplevate turgude rühmad; |
| --- | --- |

37.

palub komisjonil koostada ettepanek selle kohta, kuidas suurendada taastuvenergiaallikate kasutuselevõtu tõhusust ELis ja selle piirkondades; usub, et keskpikas perspektiivis õnnestub luua piirkondlikul tasandil taastuvenergiaga kauplevate turgude rühmad;

| 38. | õhutab liikmesriike ja komisjoni toetama ning edendama taastuvtoodete ülemaailmset avatud turu poliitikat ning tagama kõigi kaubandustõkete kõrvaldamist ja edendama taastuvenergiatehnoloogia eksporti, suurendades seega liidu konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

38.

õhutab liikmesriike ja komisjoni toetama ning edendama taastuvtoodete ülemaailmset avatud turu poliitikat ning tagama kõigi kaubandustõkete kõrvaldamist ja edendama taastuvenergiatehnoloogia eksporti, suurendades seega liidu konkurentsivõimet;

| 39. | tunnistab, et taastuvenergia eesmärgid on olnud edukad ja neid tuleks pikendada 2030. aastani; kutsub liikmesriike üles jätkama 2020. aasta eesmärkide täitmist; väljendab muret liikmesriikide järskude muudatuste pärast taastuvenergia toetusmehhanismides, eelkõige tagasiulatuvate muudatuste ja toetuste peatamise pärast; kutsub komisjoni üles taastuvenergia direktiivi rakendamist hoolikalt jälgima ja võtma vajadusel meetmeid; kutsub liikmesriike üles looma taastuvenergiasse investeerimiseks stabiilseid raamistikke, kaasa arvatud stabiilne ja korrapäraselt läbivaadatav toetuskava ning lihtsustatud haldusmenetlused; |
| --- | --- |

39.

tunnistab, et taastuvenergia eesmärgid on olnud edukad ja neid tuleks pikendada 2030. aastani; kutsub liikmesriike üles jätkama 2020. aasta eesmärkide täitmist; väljendab muret liikmesriikide järskude muudatuste pärast taastuvenergia toetusmehhanismides, eelkõige tagasiulatuvate muudatuste ja toetuste peatamise pärast; kutsub komisjoni üles taastuvenergia direktiivi rakendamist hoolikalt jälgima ja võtma vajadusel meetmeid; kutsub liikmesriike üles looma taastuvenergiasse investeerimiseks stabiilseid raamistikke, kaasa arvatud stabiilne ja korrapäraselt läbivaadatav toetuskava ning lihtsustatud haldusmenetlused;

| 40. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles järgmises mitmeaastases finantsraamistikus märkimisväärselt suurendama energiatõhususe meetmetele eraldatavaid vahendeid; |
| --- | --- |

40.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles järgmises mitmeaastases finantsraamistikus märkimisväärselt suurendama energiatõhususe meetmetele eraldatavaid vahendeid;

Taristu ja energia siseturg

| 41. | rõhutab, et kui EL soovib saavutada energiajulgeolekut ja energiasõltumatust, tuleb rõhuasetust nihutada liikmesriikide vahelise vastastikku sõltuva energiamudeli suunas, tagades ELi energia siseturu ning põhja ja lõunat, ida ja läänt ühendava ELi aruka supervõrgu taristu kiire lõpuleviimise, et iga liikmesriigi suhtelisi eeliseid parimal viisil ära kasutada ja täielikult kasutada detsentraliseeritud ja mikrotasandi energiatootmise ja arukate energiataristute potentsiaali kõigis liikmesriikides; rõhutab, et on oluline tagada, et poliitika ja õigusnormide areng liikmesriikides oleks täielikult kooskõlas kolme liberaliseerimispaketiga, kaotaks taristu järelejäänud kitsaskohad ja turutõrked ning ei tekitaks uusi takistusi elektri- ja gaasituru integreerimisele; rõhutab lisaks, et iga riikliku süsteemi energiapoliitikaotsustes tuleb arvesse võtta, kuidas sellised otsused võivad mõjutada teisi liikmesriike; soovitab kindlaks teha, kas ja kuidas oleks võimalik eeltoodud ülesannete täitmiseks kasutada Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti kogemusi ja vahendeid; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et kui EL soovib saavutada energiajulgeolekut ja energiasõltumatust, tuleb rõhuasetust nihutada liikmesriikide vahelise vastastikku sõltuva energiamudeli suunas, tagades ELi energia siseturu ning põhja ja lõunat, ida ja läänt ühendava ELi aruka supervõrgu taristu kiire lõpuleviimise, et iga liikmesriigi suhtelisi eeliseid parimal viisil ära kasutada ja täielikult kasutada detsentraliseeritud ja mikrotasandi energiatootmise ja arukate energiataristute potentsiaali kõigis liikmesriikides; rõhutab, et on oluline tagada, et poliitika ja õigusnormide areng liikmesriikides oleks täielikult kooskõlas kolme liberaliseerimispaketiga, kaotaks taristu järelejäänud kitsaskohad ja turutõrked ning ei tekitaks uusi takistusi elektri- ja gaasituru integreerimisele; rõhutab lisaks, et iga riikliku süsteemi energiapoliitikaotsustes tuleb arvesse võtta, kuidas sellised otsused võivad mõjutada teisi liikmesriike; soovitab kindlaks teha, kas ja kuidas oleks võimalik eeltoodud ülesannete täitmiseks kasutada Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti kogemusi ja vahendeid;

| 42. | tunnistab, et energiataristuprojekte iseloomustavad väga suured esialgsed investeeringud, mis väheneksid tunduvalt energiasäästu võimaluste täieliku ärakasutamise ja vahemikku 20–60 aastat jääva kasutusea tulemusel; tuletab meelde, et praegune turukeskkond on ülimalt ettearvamatu, mistõttu on investorid energiataristu arendamise küsimuses kõhkleval seisukohal; rõhutab, et vajaduse vähendamiseks taristusse tehtavate investeeringute järele tuleks edendada uusi strateegiaid, sealhulgas strateegiat „energiasääst kõigepealt”, ja uuenduslikke vahendeid, mis võimaldaksid kiiresti muutuva keskkonnaga ruttu kohaneda; |
| --- | --- |

42.

tunnistab, et energiataristuprojekte iseloomustavad väga suured esialgsed investeeringud, mis väheneksid tunduvalt energiasäästu võimaluste täieliku ärakasutamise ja vahemikku 20–60 aastat jääva kasutusea tulemusel; tuletab meelde, et praegune turukeskkond on ülimalt ettearvamatu, mistõttu on investorid energiataristu arendamise küsimuses kõhkleval seisukohal; rõhutab, et vajaduse vähendamiseks taristusse tehtavate investeeringute järele tuleks edendada uusi strateegiaid, sealhulgas strateegiat „energiasääst kõigepealt”, ja uuenduslikke vahendeid, mis võimaldaksid kiiresti muutuva keskkonnaga ruttu kohaneda;

| 43. | rõhutab vajadust rakendada praegust poliitikat ja määruseid, et kasutada olemasolevat energiataristut Euroopa tarbija huvides paremini ära; kutsub komisjoni ja Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametit üles teostama rangemat järelevalvet eeskirjade, näiteks võta-või-jäta-põhimõttega seonduvate eeskirjade rakendamise üle riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

43.

rõhutab vajadust rakendada praegust poliitikat ja määruseid, et kasutada olemasolevat energiataristut Euroopa tarbija huvides paremini ära; kutsub komisjoni ja Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametit üles teostama rangemat järelevalvet eeskirjade, näiteks võta-või-jäta-põhimõttega seonduvate eeskirjade rakendamise üle riiklikul tasandil;

| 44. | rõhutab vajadust saavutada 2014. aastaks täielikult integreeritud Euroopa energiaturg; märgib, kui oluline on rakendada energia siseturgu käsitlevaid õigusakte kõikides liikmesriikides täies mahus, ning tõstab esile vajadust tagada, et ükski liikmesriik ega piirkond ei jääks pärast 2015. aastat Euroopa gaasi- ja elektrivõrkudest välja; rõhutab, et energiahindade suurema läbipaistvuse ja kulude kajastavuse (sh keskkonnakulud, kui neid ei ole veel täiel määral arvesse võetud) tagamisel on vaja võtta arvesse sotsiaalset mõju ja energiakulusid; |
| --- | --- |

44.

rõhutab vajadust saavutada 2014. aastaks täielikult integreeritud Euroopa energiaturg; märgib, kui oluline on rakendada energia siseturgu käsitlevaid õigusakte kõikides liikmesriikides täies mahus, ning tõstab esile vajadust tagada, et ükski liikmesriik ega piirkond ei jääks pärast 2015. aastat Euroopa gaasi- ja elektrivõrkudest välja; rõhutab, et energiahindade suurema läbipaistvuse ja kulude kajastavuse (sh keskkonnakulud, kui neid ei ole veel täiel määral arvesse võetud) tagamisel on vaja võtta arvesse sotsiaalset mõju ja energiakulusid;

| 45. | tõstab esile ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabevahetuse mehhanismi loomist, kuna see mehhanism on suunatud poliitika läbipaistvuse, koordineerituse ja tõhususe suurendamisele ELis tervikuna; kutsub liikmesriike üles tegema suuremaid jõupingutusi, et takistada selliste lepingute kehtestamist, mis ei ole kooskõlas energia siseturgu reguleerivate õigusaktidega; on arvamusel, et komisjonil peaks olema võimalik tutvuda lepingute eelnõudega, et tuvastada, kas need on nimetatud õigusaktidega kooskõlas, samuti peaks komisjonil olema võimalik osaleda vajaduse korral läbirääkimistel; on seisukohal, et teabevahetuse mehhanism on energia EList väljastpoolt hankimise suurema kooskõlastamise valdkonnas järjekordne vaheetapp ning see on väga oluline, et saavutada eesmärgid, mis on esitatud energia tegevuskavas aastani 2050; |
| --- | --- |

45.

tõstab esile ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabevahetuse mehhanismi loomist, kuna see mehhanism on suunatud poliitika läbipaistvuse, koordineerituse ja tõhususe suurendamisele ELis tervikuna; kutsub liikmesriike üles tegema suuremaid jõupingutusi, et takistada selliste lepingute kehtestamist, mis ei ole kooskõlas energia siseturgu reguleerivate õigusaktidega; on arvamusel, et komisjonil peaks olema võimalik tutvuda lepingute eelnõudega, et tuvastada, kas need on nimetatud õigusaktidega kooskõlas, samuti peaks komisjonil olema võimalik osaleda vajaduse korral läbirääkimistel; on seisukohal, et teabevahetuse mehhanism on energia EList väljastpoolt hankimise suurema kooskõlastamise valdkonnas järjekordne vaheetapp ning see on väga oluline, et saavutada eesmärgid, mis on esitatud energia tegevuskavas aastani 2050;

| 46. | rõhutab vajadust luua investoritele energiaturul rohkem stiimuleid, suurendades tasuvust ja hõlbustades haldusmenetlusi (ilma neid seejuures vähendamata); |
| --- | --- |

46.

rõhutab vajadust luua investoritele energiaturul rohkem stiimuleid, suurendades tasuvust ja hõlbustades haldusmenetlusi (ilma neid seejuures vähendamata);

| 47. | tunnistab, et finantskriis on raskendanud energiasüsteemi ümberkujundamise rahastamiseks vajalike investeeringute leidmist; rõhutab uusi probleeme, nagu vajadus energiasüsteemi paindlike tagavaravõimaluste ja tasakaalustavate meetmete järele (nt energia paindlik tootmine, kindel ülekandevõrgustik, salvestamine, nõudluse juhtimine, mikrotootmine ja ühenduste loomine), et tulla toime asjaoluga, et muutliku tootmisvõimsusega taastuvenergia osakaal eeldatavasti suureneb; rõhutab jaotustasandi taristu tähtsust ning proaktiivsete tarbijate ja jaotusvõrguettevõtjate suurt osatähtsust detsentraliseeritud energiatoodete ja nõudluse tõhustamise meetmete süsteemi integreerimisel; rõhutab, et Euroopa praegust võimsust on vaja nõuetekohaselt hinnata, ning toonitab, et nõudluse ja pakkumise vastavusse viimiseks ja seeläbi ka elektri ja gaasi varustuskindluse tagamiseks on vaja piisavaid ühendusi ning paindlikku ja tasakaalustatud varuvõimsust; juhib tähelepanu asjaolule, et nõudluse juhtimise ja nõudluse alusel toimuva energiatootmise suurem tähtsustamine tugevdaks märkimisväärselt detsentraliseeritud energiaallikate integreerimist ning edendaks üldise energiapoliitika eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

47.

tunnistab, et finantskriis on raskendanud energiasüsteemi ümberkujundamise rahastamiseks vajalike investeeringute leidmist; rõhutab uusi probleeme, nagu vajadus energiasüsteemi paindlike tagavaravõimaluste ja tasakaalustavate meetmete järele (nt energia paindlik tootmine, kindel ülekandevõrgustik, salvestamine, nõudluse juhtimine, mikrotootmine ja ühenduste loomine), et tulla toime asjaoluga, et muutliku tootmisvõimsusega taastuvenergia osakaal eeldatavasti suureneb; rõhutab jaotustasandi taristu tähtsust ning proaktiivsete tarbijate ja jaotusvõrguettevõtjate suurt osatähtsust detsentraliseeritud energiatoodete ja nõudluse tõhustamise meetmete süsteemi integreerimisel; rõhutab, et Euroopa praegust võimsust on vaja nõuetekohaselt hinnata, ning toonitab, et nõudluse ja pakkumise vastavusse viimiseks ja seeläbi ka elektri ja gaasi varustuskindluse tagamiseks on vaja piisavaid ühendusi ning paindlikku ja tasakaalustatud varuvõimsust; juhib tähelepanu asjaolule, et nõudluse juhtimise ja nõudluse alusel toimuva energiatootmise suurem tähtsustamine tugevdaks märkimisväärselt detsentraliseeritud energiaallikate integreerimist ning edendaks üldise energiapoliitika eesmärkide saavutamist;

| 48. | rõhutab, et kuna praegune taristu on vananenud, eeldavad kõik komisjoni teatises „Energia tegevuskava aastani 2050” esitatud stsenaariumid suuri investeeringuid; juhib tähelepanu asjaolule, et seetõttu kasvavad energiahinnad kõikide stsenaariumide puhul kuni aastani 2030; märgib lisaks, et komisjoni andmetel toimub suur osa hinnatõusust juba võrdlusstsenaariumis ning on seotud 20 aasta vanuste ja juba täielikult mahakantud energiatootmisseadmete tulevase asendamisega; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et kuna praegune taristu on vananenud, eeldavad kõik komisjoni teatises „Energia tegevuskava aastani 2050” esitatud stsenaariumid suuri investeeringuid; juhib tähelepanu asjaolule, et seetõttu kasvavad energiahinnad kõikide stsenaariumide puhul kuni aastani 2030; märgib lisaks, et komisjoni andmetel toimub suur osa hinnatõusust juba võrdlusstsenaariumis ning on seotud 20 aasta vanuste ja juba täielikult mahakantud energiatootmisseadmete tulevase asendamisega;

| 49. | rõhutab, et Euroopa Liidu energiajulgeolek sõltub ka impordiallikate suuremast mitmekesistamisest; toonitab seega, et EL peab partneritega tehtavat koostööd aktiivselt tõhustama; juhib tähelepanu viivitustele, mis takistavad lõunapoolse gaasikoridori lõpuleviimist; rõhutab, et energeetikat on vaja mitmekesistada, et saavutada energiajulgeolek; tuletab meelde veeldatud maagaasi ja seda transportiva laevastiku märkimisväärset osatähtsust Euroopa Liidu energiavarustuse jaoks; rõhutab Vahemere idaosa ja Musta mere piirkonna uue veeldatud maagaasikoridori potentsiaali paindliku energiaallikana ja ELi energia siseturul suurema konkurentsi tekitajana; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et Euroopa Liidu energiajulgeolek sõltub ka impordiallikate suuremast mitmekesistamisest; toonitab seega, et EL peab partneritega tehtavat koostööd aktiivselt tõhustama; juhib tähelepanu viivitustele, mis takistavad lõunapoolse gaasikoridori lõpuleviimist; rõhutab, et energeetikat on vaja mitmekesistada, et saavutada energiajulgeolek; tuletab meelde veeldatud maagaasi ja seda transportiva laevastiku märkimisväärset osatähtsust Euroopa Liidu energiavarustuse jaoks; rõhutab Vahemere idaosa ja Musta mere piirkonna uue veeldatud maagaasikoridori potentsiaali paindliku energiaallikana ja ELi energia siseturul suurema konkurentsi tekitajana;

| 50. | tuletab meelde, et liidu strateegilised partnerlussuhted tootja- ja transiitriikidega ning eelkõige Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikidega nõuavad asjakohaseid vahendeid, prognoositavust, stabiilsust ja pikaajalisi investeeringuid; rõhutab seetõttu, et liidu kliimaeesmärke tuleks toetada ELi taristu investeerimisprojektidega (näiteks Nabucco), mille eesmärk on tarneteede mitmekesistamine ja liidu energiajulgeoleku suurendamine; |
| --- | --- |

50.

tuletab meelde, et liidu strateegilised partnerlussuhted tootja- ja transiitriikidega ning eelkõige Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikidega nõuavad asjakohaseid vahendeid, prognoositavust, stabiilsust ja pikaajalisi investeeringuid; rõhutab seetõttu, et liidu kliimaeesmärke tuleks toetada ELi taristu investeerimisprojektidega (näiteks Nabucco), mille eesmärk on tarneteede mitmekesistamine ja liidu energiajulgeoleku suurendamine;

| 51. | tuletab meelde, et siseturu paketi kohaselt on turul tegutsejate roll energiataristusse investeerimisel kõige olulisem; tunnistab, et mõnede uuenduslike või strateegiliselt oluliste projektide puhul, mis on varustuskindluse või solidaarsuse ja jätkusuutlikkuse seisukohast põhjendatud, kuid mis ei ole turupõhise rahastamise jaoks piisavalt atraktiivsed, võib erarahastamise võimendamiseks olla vajalik piiratud riiklik toetus; rõhutab, et selliste projektide valimisel tuleks lähtuda selgetest ja läbipaistvatest kriteeriumidest, mitte moonutada konkurentsi ning arvestada tarbijate huve, samuti peaks kõnealune valik olema täielikult kooskõlas ELi energeetika ja kliimamuutuse valdkonna eesmärkidega; |
| --- | --- |

51.

tuletab meelde, et siseturu paketi kohaselt on turul tegutsejate roll energiataristusse investeerimisel kõige olulisem; tunnistab, et mõnede uuenduslike või strateegiliselt oluliste projektide puhul, mis on varustuskindluse või solidaarsuse ja jätkusuutlikkuse seisukohast põhjendatud, kuid mis ei ole turupõhise rahastamise jaoks piisavalt atraktiivsed, võib erarahastamise võimendamiseks olla vajalik piiratud riiklik toetus; rõhutab, et selliste projektide valimisel tuleks lähtuda selgetest ja läbipaistvatest kriteeriumidest, mitte moonutada konkurentsi ning arvestada tarbijate huve, samuti peaks kõnealune valik olema täielikult kooskõlas ELi energeetika ja kliimamuutuse valdkonna eesmärkidega;

| 52. | rõhutab, et suurem osa stsenaariumidest, mis on esitatud energia tegevuskavas aastani 2050, ei ole kohaliku tasandi arukate elektri ja gaasi jaotusvõrkude arendamiseta teostatavad; on veendunud, et lisaks piiriülestele projektidele peaks liit võtma meetmeid kohalike võrkude loomise või uuendamise toetamiseks, pidades eelkõige silmas kaitstud tarbijate juurdepääsu; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et suurem osa stsenaariumidest, mis on esitatud energia tegevuskavas aastani 2050, ei ole kohaliku tasandi arukate elektri ja gaasi jaotusvõrkude arendamiseta teostatavad; on veendunud, et lisaks piiriülestele projektidele peaks liit võtma meetmeid kohalike võrkude loomise või uuendamise toetamiseks, pidades eelkõige silmas kaitstud tarbijate juurdepääsu;

| 53. | rõhutab Euroopa Ühendamise Rahastu tähtsust, kuna selle vahenditest on ELi energiataristu ümberkujundamiseks ja edasiarendamiseks ette nähtud märkimisväärne summa; rõhutab, et väga oluline on tuvastada nii laiemas kui ka kitsamas kontekstis olulised jätkusuutlikud projektid ja neid toetada; |
| --- | --- |

53.

rõhutab Euroopa Ühendamise Rahastu tähtsust, kuna selle vahenditest on ELi energiataristu ümberkujundamiseks ja edasiarendamiseks ette nähtud märkimisväärne summa; rõhutab, et väga oluline on tuvastada nii laiemas kui ka kitsamas kontekstis olulised jätkusuutlikud projektid ja neid toetada;

| 54. | rõhutab, et ühtsetel kontaktpunktidel põhinev lähenemisviis on ELi lihtsustamiseesmärkide saavutamisele kaasaaitamiseks ja bürokraatia vähendamiseks oluline, kuna kiirendab loamenetlust ja vähendab energiataristu arendamise luba taotlevate ettevõtete halduskoormust, tagades samas kohaldatavate eeskirjade ja määruste nõuetekohase järgimise; kutsub liikmesriike üles vaatama läbi oma sellekohased menetlused; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et ühtsetel kontaktpunktidel põhinev lähenemisviis on ELi lihtsustamiseesmärkide saavutamisele kaasaaitamiseks ja bürokraatia vähendamiseks oluline, kuna kiirendab loamenetlust ja vähendab energiataristu arendamise luba taotlevate ettevõtete halduskoormust, tagades samas kohaldatavate eeskirjade ja määruste nõuetekohase järgimise; kutsub liikmesriike üles vaatama läbi oma sellekohased menetlused;

| 55. | kutsub komisjoni üles tegelema kiiresti õigusliku ebakindluse probleemiga, millega institutsioonilised investorid kolmanda energiapaketi tõlgendamisel kokku puutuvad, kui nad toimivad nii ülekande- kui ka tootmisvõimsuse valdkonnas passiivse investorina; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni üles tegelema kiiresti õigusliku ebakindluse probleemiga, millega institutsioonilised investorid kolmanda energiapaketi tõlgendamisel kokku puutuvad, kui nad toimivad nii ülekande- kui ka tootmisvõimsuse valdkonnas passiivse investorina;

| 56. | kutsub komisjoni üles lahendama kiiresti stiimulite puudumise probleemi arukatesse võrkudesse investeerimise valdkonnas, kui kõne all on jaotusvõrguettevõtjate ja ülekandeoperaatorite info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning muu uuenduslik tehnoloogia, mis võimaldab olemasolevat võrku paremini ja rohkem ära kasutada; |
| --- | --- |

56.

kutsub komisjoni üles lahendama kiiresti stiimulite puudumise probleemi arukatesse võrkudesse investeerimise valdkonnas, kui kõne all on jaotusvõrguettevõtjate ja ülekandeoperaatorite info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning muu uuenduslik tehnoloogia, mis võimaldab olemasolevat võrku paremini ja rohkem ära kasutada;

Sotsiaalne mõõde

| 57. | kiidab heaks sotsiaalse mõõtme lisamise energia tegevuskavasse aastani 2050; on seisukohal, et sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata energiaostuvõimetusele ja tööhõivele; rõhutab energiaostuvõimetusega seoses asjaolu, et energia peaks olema kõikide jaoks taskukohane; kutsub komisjoni ja liikmesriike ning kohaliku tasandi ametiasutusi ja pädevaid ühiskondlikke organeid üles tegema koostööd elektri- ja kütteostuvõimetuse sarnaste probleemide lahendamiseks sihipäraste meetmete abil, milles pannakse erilist rõhku madala sissetulekuga ja haavatavatele leibkondadele, keda energiahindade tõus kõige rohkem mõjutab; on seetõttu seisukohal, et sellise strateegia abil tuleks edendada energiatõhusust ning -säästu, kuna see on üks energiaarvete vähendamise kõige tulemuslikumaid viise, samuti tuleks selles analüüsida riiklikke meetmeid, nagu maksustamine, riigihanked, küttehindade kujundamine jms (eelkõige juhul, kui need takistavad energiatõhususse investeerimist või soojatootmise ja -kasutamise optimeerimist) ning esitada soovitused heade ja halbade tavade kohta; rõhutab, kui oluline on töötada välja rohkem energiatõhususe meetmeid ja levitada nende kohta teavet, ergutada nii nõudluse kui ka pakkumise vallas võetavaid meetmeid ning korraldada teavitamiskampaaniaid, et võimendada vajalikke käitumuslikke muutusi; palub, et liikmesriigid annaksid korrapäraselt aru meetmete kohta, mida võetakse majapidamiste kaitsmiseks energiaarvete tõusu ja energiaostuvõimetuse eest; palub, et komisjon edendaks tööhõivega seoses hariduse, ümberõppe ja ümberkvalifitseerumise korraldamise meetmeid, et aidata liikmesriikidel suurendada selliste kõrgelt kvalifitseeritud töötajate hulka, kes on valmis osalema säästvale energiavarustusele üleminekul; palub, et komisjon esitaks parlamendile 2013. aasta lõpuks rohkem teavet selle kohta, kuidas kõnealune üleminek mõjutab energia-, tööstus- ja teenindussektori tööhõivet, ning töötaks välja konkreetsed mehhanismid asjaomaste sektorite töötajate abistamiseks; soovitab liikmesriikidel võtta arvesse energiatootmise ja -tarbimisega seonduvaid väliskulusid ja sellest saadavat kasu, näiteks õhukvaliteedi paranemisest tingitud tervisealast kasu; on seisukohal, et energia tegevuskava mõju käsitlev sotsiaalne dialoog, millesse peaksid olema kaasatud kõik asjaomased sidusrühmad, on äärmiselt oluline nii praegu kui ka kogu üleminekuperioodi jooksul; |
| --- | --- |

57.

kiidab heaks sotsiaalse mõõtme lisamise energia tegevuskavasse aastani 2050; on seisukohal, et sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata energiaostuvõimetusele ja tööhõivele; rõhutab energiaostuvõimetusega seoses asjaolu, et energia peaks olema kõikide jaoks taskukohane; kutsub komisjoni ja liikmesriike ning kohaliku tasandi ametiasutusi ja pädevaid ühiskondlikke organeid üles tegema koostööd elektri- ja kütteostuvõimetuse sarnaste probleemide lahendamiseks sihipäraste meetmete abil, milles pannakse erilist rõhku madala sissetulekuga ja haavatavatele leibkondadele, keda energiahindade tõus kõige rohkem mõjutab; on seetõttu seisukohal, et sellise strateegia abil tuleks edendada energiatõhusust ning -säästu, kuna see on üks energiaarvete vähendamise kõige tulemuslikumaid viise, samuti tuleks selles analüüsida riiklikke meetmeid, nagu maksustamine, riigihanked, küttehindade kujundamine jms (eelkõige juhul, kui need takistavad energiatõhususse investeerimist või soojatootmise ja -kasutamise optimeerimist) ning esitada soovitused heade ja halbade tavade kohta; rõhutab, kui oluline on töötada välja rohkem energiatõhususe meetmeid ja levitada nende kohta teavet, ergutada nii nõudluse kui ka pakkumise vallas võetavaid meetmeid ning korraldada teavitamiskampaaniaid, et võimendada vajalikke käitumuslikke muutusi; palub, et liikmesriigid annaksid korrapäraselt aru meetmete kohta, mida võetakse majapidamiste kaitsmiseks energiaarvete tõusu ja energiaostuvõimetuse eest; palub, et komisjon edendaks tööhõivega seoses hariduse, ümberõppe ja ümberkvalifitseerumise korraldamise meetmeid, et aidata liikmesriikidel suurendada selliste kõrgelt kvalifitseeritud töötajate hulka, kes on valmis osalema säästvale energiavarustusele üleminekul; palub, et komisjon esitaks parlamendile 2013. aasta lõpuks rohkem teavet selle kohta, kuidas kõnealune üleminek mõjutab energia-, tööstus- ja teenindussektori tööhõivet, ning töötaks välja konkreetsed mehhanismid asjaomaste sektorite töötajate abistamiseks; soovitab liikmesriikidel võtta arvesse energiatootmise ja -tarbimisega seonduvaid väliskulusid ja sellest saadavat kasu, näiteks õhukvaliteedi paranemisest tingitud tervisealast kasu; on seisukohal, et energia tegevuskava mõju käsitlev sotsiaalne dialoog, millesse peaksid olema kaasatud kõik asjaomased sidusrühmad, on äärmiselt oluline nii praegu kui ka kogu üleminekuperioodi jooksul;

| 58. | rõhutab, et sellise CO2-heite vähendamise strateegia vastuvõtmine, milles ei võeta arvesse teatavate liikmesriikide olukorda, võib tuua kaasa energiaostuvõimetuse märkimisväärse suurenemise, mis mõnedes liikmesriikides määratletakse olukorrana, kus rohkem kui 10 % majapidamise eelarvest kulutatakse energiale; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et sellise CO2-heite vähendamise strateegia vastuvõtmine, milles ei võeta arvesse teatavate liikmesriikide olukorda, võib tuua kaasa energiaostuvõimetuse märkimisväärse suurenemise, mis mõnedes liikmesriikides määratletakse olukorrana, kus rohkem kui 10 % majapidamise eelarvest kulutatakse energiale;

| 59. | rõhutab vajadust kaitsta tarbijaid kõrgete energiahindade eest ning ettevõtjaid ebaausa konkurentsi ja kolmandate riikide ettevõtjate kunstlikult madalate hindade eest, nagu nõuti ka Rio+20 tippkohtumisel seoses Maailma Kaubandusorganisatsiooni rolli suurenemisega; |
| --- | --- |

59.

rõhutab vajadust kaitsta tarbijaid kõrgete energiahindade eest ning ettevõtjaid ebaausa konkurentsi ja kolmandate riikide ettevõtjate kunstlikult madalate hindade eest, nagu nõuti ka Rio+20 tippkohtumisel seoses Maailma Kaubandusorganisatsiooni rolli suurenemisega;

| 60. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja rahvusvaheline üldsus edendaksid haridusasutusi, kes suudavad koolitada kvalifitseeritud tööjõudu ning järgmise põlvkonna teadlasi ja uuendajaid sellistes valdkondades nagu turvaline energiavarustus ja -kasutamine, energiajulgeolek ja -tõhusus; tuletab sellega seoses meelde Horisont 2020 ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi tähtsat rolli hariduse, teadusuuringute ning rakendamise vahelise lõhe ületamisel energeetikasektoris; |
| --- | --- |

60.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja rahvusvaheline üldsus edendaksid haridusasutusi, kes suudavad koolitada kvalifitseeritud tööjõudu ning järgmise põlvkonna teadlasi ja uuendajaid sellistes valdkondades nagu turvaline energiavarustus ja -kasutamine, energiajulgeolek ja -tõhusus; tuletab sellega seoses meelde Horisont 2020 ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi tähtsat rolli hariduse, teadusuuringute ning rakendamise vahelise lõhe ületamisel energeetikasektoris;

| 61. | soovib rõhutada hindade läbipaistvuse ja tarbijale suunatud teabe suurt tähtsust; on seepärast seisukohal, et komisjoni ülesandeks on määrata võimalikult täpselt kindlaks selliste tegurite mõju energiahinnale, mida eraisikud ja ettevõtted väljavalitud eri stsenaariumide kohaselt maksaksid; |
| --- | --- |

61.

soovib rõhutada hindade läbipaistvuse ja tarbijale suunatud teabe suurt tähtsust; on seepärast seisukohal, et komisjoni ülesandeks on määrata võimalikult täpselt kindlaks selliste tegurite mõju energiahinnale, mida eraisikud ja ettevõtted väljavalitud eri stsenaariumide kohaselt maksaksid;

Konkreetsete energiaallikate osatähtsus

| 62. | on veendunud, et ELi kogu energiasüsteemi ja eelkõige elektrienergia sektori CO2-heite vähendamise suure eesmärgi saavutamiseks on vaja kõiki vähese CO2-heitega tehnoloogiate liike; tõdeb, et see, milline tehnoloogia osutub ettenähtud ajalises raamistikus tehniliselt ja kaubanduslikult õigustatuks, ei ole kindel; rõhutab, et tekkivate tehnoloogiliste ja sotsiaalmajanduslike muutustega kohanemiseks tuleb säilitada paindlikkus; |
| --- | --- |

62.

on veendunud, et ELi kogu energiasüsteemi ja eelkõige elektrienergia sektori CO2-heite vähendamise suure eesmärgi saavutamiseks on vaja kõiki vähese CO2-heitega tehnoloogiate liike; tõdeb, et see, milline tehnoloogia osutub ettenähtud ajalises raamistikus tehniliselt ja kaubanduslikult õigustatuks, ei ole kindel; rõhutab, et tekkivate tehnoloogiliste ja sotsiaalmajanduslike muutustega kohanemiseks tuleb säilitada paindlikkus;

| 63. | võtab teadmiseks, et traditsioonilised fossiilkütused jäävad energiasüsteemi osaks tõenäoliselt veel vähemalt vähese CO2-heitega energiasüsteemile ülemineku ajaks; |
| --- | --- |

63.

võtab teadmiseks, et traditsioonilised fossiilkütused jäävad energiasüsteemi osaks tõenäoliselt veel vähemalt vähese CO2-heitega energiasüsteemile ülemineku ajaks;

| 64. | tunnistab, et praegu kasutatakse vähem CO2-heidet tekitava energiaallikana olulisel määral tuumaenergiat; kutsub komisjoni ja liikmesriike 2011. aasta Fukushima katastroofi õppetunde silmas pidades üles suurendama tuumaenergia ohutust, kasutades selleks hiljutiste stressitestide tulemusi; |
| --- | --- |

64.

tunnistab, et praegu kasutatakse vähem CO2-heidet tekitava energiaallikana olulisel määral tuumaenergiat; kutsub komisjoni ja liikmesriike 2011. aasta Fukushima katastroofi õppetunde silmas pidades üles suurendama tuumaenergia ohutust, kasutades selleks hiljutiste stressitestide tulemusi;

| 65. | nõustub komisjoni seisukohaga, et tuumaenergia osatähtsus jääb ka edaspidi märkimisväärseks, sest mõned liikmesriigid peavad seda endiselt turvaliseks, usaldusväärseks ja taskukohaseks vähese CO2-heitega elektritootmise viisiks; tunnistab, et stsenaariumide analüüsi kohaselt võib tuumaenergia aidata vähendada süsteemikulusid ja alandada elektrihinda; |
| --- | --- |

65.

nõustub komisjoni seisukohaga, et tuumaenergia osatähtsus jääb ka edaspidi märkimisväärseks, sest mõned liikmesriigid peavad seda endiselt turvaliseks, usaldusväärseks ja taskukohaseks vähese CO2-heitega elektritootmise viisiks; tunnistab, et stsenaariumide analüüsi kohaselt võib tuumaenergia aidata vähendada süsteemikulusid ja alandada elektrihinda;

| 66. | nõustub komisjoniga, et maagaas on lühikeses ja keskpikas perspektiivis energiasüsteemi ümberkujundamisel väga oluline, sest see kujutab endast võrdlemisi kiiret ja kulutõhusat viisi, kuidas vähendada sõltuvust teistest, saastavamatest fossiilkütustest; rõhutab vajadust mitmekesistada maagaasi ELi toomiseks kasutatavaid tarneteid; hoiatab selliste investeeringute eest, mis võivad põhjustada pikaajalise sunnitud sõltuvuse fossiilkütustest; |
| --- | --- |

66.

nõustub komisjoniga, et maagaas on lühikeses ja keskpikas perspektiivis energiasüsteemi ümberkujundamisel väga oluline, sest see kujutab endast võrdlemisi kiiret ja kulutõhusat viisi, kuidas vähendada sõltuvust teistest, saastavamatest fossiilkütustest; rõhutab vajadust mitmekesistada maagaasi ELi toomiseks kasutatavaid tarneteid; hoiatab selliste investeeringute eest, mis võivad põhjustada pikaajalise sunnitud sõltuvuse fossiilkütustest;

| 67. | tunnistab maagaasi potentsiaali taastuvenergia muutlikku tootmisvõimsust tasakaalustava paindliku varuvõimalusena (lisaks elektrisalvestamisele, ühenduste loomisele ja nõudlusele reageerimisele); kaalub võimalust suurendada maagaasi osatähtsust, eriti juhul, kui süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia muutub laiemalt kättesaadavaks; on veendunud, et lähtuda tuleb eelkõige kasvuhoonegaaside heite vähendamisest ning see peab olema energiaallikate jaotuse peamine eesmärk; |
| --- | --- |

67.

tunnistab maagaasi potentsiaali taastuvenergia muutlikku tootmisvõimsust tasakaalustava paindliku varuvõimalusena (lisaks elektrisalvestamisele, ühenduste loomisele ja nõudlusele reageerimisele); kaalub võimalust suurendada maagaasi osatähtsust, eriti juhul, kui süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia muutub laiemalt kättesaadavaks; on veendunud, et lähtuda tuleb eelkõige kasvuhoonegaaside heite vähendamisest ning see peab olema energiaallikate jaotuse peamine eesmärk;

| 68. | on seisukohal, et unustada ei tohi vedelgaasi rolli, mis on paindlik ja usaldusväärne energiaallikas puuduliku taristuga piirkondades; |
| --- | --- |

68.

on seisukohal, et unustada ei tohi vedelgaasi rolli, mis on paindlik ja usaldusväärne energiaallikas puuduliku taristuga piirkondades;

| 69. | rõhutab vajadust leppida tõsiasjaga, et ootuspäraselt hakatakse ELi gaasi ja elektrit lühikeses ja keskpikas perspektiivis üha enam importima energiavarustuse tagamise eesmärgil kolmandatest riikidest; kordab, et mõne piirkonna ja liikmesriigi jaoks on see probleem tihedalt seotud sõltumisega ühestainsast gaasi ja naftat tarnivast kolmandast riigist; tunnistab, et toimetulek kõnealuse väljakutsega eeldab muu hulgas kohalike energiaallikate ja taastuvate energiaallikate osatähtsuse suurendamist, mis on väga vajalik selleks, et tagada konkurentsivõime ja energiavarustuse kindlus, ning tarnijate, tarneteede ja allikate mitmekesistamisele suunatud meetmeid; tunnistab, et selle valdkonna strateegiline eesmärk on viia ellu lõunakoridori projekt ja avada 2020. aastaks tarnetee, mis rahuldaks ligikaudu 10–20 % ELi gaasinõudlusest, nii et igal Euroopa piirkonnal oleks füüsiline juurdepääs vähemalt kahele erinevale gaasitarneallikale; |
| --- | --- |

69.

rõhutab vajadust leppida tõsiasjaga, et ootuspäraselt hakatakse ELi gaasi ja elektrit lühikeses ja keskpikas perspektiivis üha enam importima energiavarustuse tagamise eesmärgil kolmandatest riikidest; kordab, et mõne piirkonna ja liikmesriigi jaoks on see probleem tihedalt seotud sõltumisega ühestainsast gaasi ja naftat tarnivast kolmandast riigist; tunnistab, et toimetulek kõnealuse väljakutsega eeldab muu hulgas kohalike energiaallikate ja taastuvate energiaallikate osatähtsuse suurendamist, mis on väga vajalik selleks, et tagada konkurentsivõime ja energiavarustuse kindlus, ning tarnijate, tarneteede ja allikate mitmekesistamisele suunatud meetmeid; tunnistab, et selle valdkonna strateegiline eesmärk on viia ellu lõunakoridori projekt ja avada 2020. aastaks tarnetee, mis rahuldaks ligikaudu 10–20 % ELi gaasinõudlusest, nii et igal Euroopa piirkonnal oleks füüsiline juurdepääs vähemalt kahele erinevale gaasitarneallikale;

| 70. | märgib, et süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine võib aidata CO2-heidet 2050. aastaks vähendada; märgib sellegipoolest, et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise võimalus on ikka veel uurimis- ja arendusetapis; märgib, et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise võimaluse arendamine on endiselt äärmiselt ebakindel, kuna eksisteerivad mõned lahendamata probleemid (täpsemalt määratlemata viivitused, suured kulud ja tulemuslikkuse küsimused); rõhutab, et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise võimalust tuleb arendada majanduslikult tõhusalt, turvaliselt ja jätkusuutlikult ning et see tuleb võtta kaubanduslikus mahus kasutusele võimalikult ruttu; rõhutab, et süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine on tähtis ka mitmete energiamahukate tööstusharude, nagu nafta rafineerimise, alumiiniumisulatamise ja tsemenditootmise CO2-heite vähendamiseks; palub komisjonil koostada vahearuanne, milles hinnatakse ELi toetatud näidisprojektide kasutamise tulemusi kivisöel töötavate elektrijaamade jaoks; |
| --- | --- |

70.

märgib, et süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine võib aidata CO2-heidet 2050. aastaks vähendada; märgib sellegipoolest, et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise võimalus on ikka veel uurimis- ja arendusetapis; märgib, et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise võimaluse arendamine on endiselt äärmiselt ebakindel, kuna eksisteerivad mõned lahendamata probleemid (täpsemalt määratlemata viivitused, suured kulud ja tulemuslikkuse küsimused); rõhutab, et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise võimalust tuleb arendada majanduslikult tõhusalt, turvaliselt ja jätkusuutlikult ning et see tuleb võtta kaubanduslikus mahus kasutusele võimalikult ruttu; rõhutab, et süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine on tähtis ka mitmete energiamahukate tööstusharude, nagu nafta rafineerimise, alumiiniumisulatamise ja tsemenditootmise CO2-heite vähendamiseks; palub komisjonil koostada vahearuanne, milles hinnatakse ELi toetatud näidisprojektide kasutamise tulemusi kivisöel töötavate elektrijaamade jaoks;

| 71. | rõhutab poliitilise sekkumise, riikliku rahastamise ja sobiva CO2-hinna tähtsust, et demonstreerida süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia olulisust ning tagada selle varajane kasutuselevõtmine Euroopa Liidus alates 2020. aastast; toonitab, kui tähtis on ELi näidisprogramm, et saavutada üldsuse heakskiit ja toetus süsinikdioksiidi kogumisele ja säilitamisele kui olulisele kasvuhoonegaaside heite vähendamise tehnoloogiale; |
| --- | --- |

71.

rõhutab poliitilise sekkumise, riikliku rahastamise ja sobiva CO2-hinna tähtsust, et demonstreerida süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia olulisust ning tagada selle varajane kasutuselevõtmine Euroopa Liidus alates 2020. aastast; toonitab, kui tähtis on ELi näidisprogramm, et saavutada üldsuse heakskiit ja toetus süsinikdioksiidi kogumisele ja säilitamisele kui olulisele kasvuhoonegaaside heite vähendamise tehnoloogiale;

| 72. | palub komisjonil võimaldada ja edendada teadmiste jagamist ja koostööd ELi piires ja rahvusvaheliselt, et tagada süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise näidisprojektide väljatöötamisel parimad tulemused; kutsub komisjoni üles toetama varajast investeerimist torujuhtmetaristusse ja kooskõlastama piiriülest kavandamist, et tagada juurdepääs CO2 neeldajatele alates 2020. aastast, ning korraldama teadusuuringuid Euroopa säilitusvõimaluste iseloomustamiseks; palub komisjonil teha liikmesriikide ja tööstusega aktiivset koostööd, et levitada süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise kasulikkuse ja ohutuse kohta teavet ning saavutada üldsuse usaldus kõnealuse tehnoloogia vastu; |
| --- | --- |

72.

palub komisjonil võimaldada ja edendada teadmiste jagamist ja koostööd ELi piires ja rahvusvaheliselt, et tagada süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise näidisprojektide väljatöötamisel parimad tulemused; kutsub komisjoni üles toetama varajast investeerimist torujuhtmetaristusse ja kooskõlastama piiriülest kavandamist, et tagada juurdepääs CO2 neeldajatele alates 2020. aastast, ning korraldama teadusuuringuid Euroopa säilitusvõimaluste iseloomustamiseks; palub komisjonil teha liikmesriikide ja tööstusega aktiivset koostööd, et levitada süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise kasulikkuse ja ohutuse kohta teavet ning saavutada üldsuse usaldus kõnealuse tehnoloogia vastu;

| 73. | märgib, et kohalike ja piirkondlike energiaressursside optimaalne, ohutu ja säästev arendamine ja kasutamine ning kohaliku või imporditava energia stabiilseks tarnimiseks vajaliku taristu konkurentsivõime võivad aidata parandada energiajulgeolekut, mistõttu tuleks neid valdkondi ELi energiapoliitika kujundamisel tähtsustada; |
| --- | --- |

73.

märgib, et kohalike ja piirkondlike energiaressursside optimaalne, ohutu ja säästev arendamine ja kasutamine ning kohaliku või imporditava energia stabiilseks tarnimiseks vajaliku taristu konkurentsivõime võivad aidata parandada energiajulgeolekut, mistõttu tuleks neid valdkondi ELi energiapoliitika kujundamisel tähtsustada;

| 74. | märgib, et kuni püsib nõudlus toornaftal põhinevate toodete järele, on oluline jätkata Euroopa tegevust rafineerimistööstuses, et aidata tagada varustuskindlus, toetada sellest sõltuvate tööstusharude (näiteks naftakeemiatööstus) konkurentsivõimet, kehtestada kütuse rafineerimise kvaliteedi ülemaailmsed standardid, tagada keskkonnanõuete täitmine ning säilitada asjaomaste sektorite tööhõive; rõhutab ühtlasi energia tegevuskavas tehtud järeldust, et tõenäoliselt kuulub nafta ka 2050. aastal kasutatavate energiaallikate sekka, kuigi praegusest oluliselt väiksemas mahus, ning et seda kasutatakse peamiselt reisijate ja kauba kaugvedudel; |
| --- | --- |

74.

märgib, et kuni püsib nõudlus toornaftal põhinevate toodete järele, on oluline jätkata Euroopa tegevust rafineerimistööstuses, et aidata tagada varustuskindlus, toetada sellest sõltuvate tööstusharude (näiteks naftakeemiatööstus) konkurentsivõimet, kehtestada kütuse rafineerimise kvaliteedi ülemaailmsed standardid, tagada keskkonnanõuete täitmine ning säilitada asjaomaste sektorite tööhõive; rõhutab ühtlasi energia tegevuskavas tehtud järeldust, et tõenäoliselt kuulub nafta ka 2050. aastal kasutatavate energiaallikate sekka, kuigi praegusest oluliselt väiksemas mahus, ning et seda kasutatakse peamiselt reisijate ja kauba kaugvedudel;

| 75. | on veendunud, et erilist tähelepanu tuleb pöörata nendele liikmesriikide piirkondadele, kus praegu on domineeriv energiaallikas süsi ja/või kus söetootmine ja söel põhinev elektritootmine on olulised piirkondlikud tööhõiveallikad; usub, et selleks, et nende piirkondade elanikud kiidaksid heaks stsenaariumid, mis on esitatud energia tegevuskavas aastani 2050, on vaja täiendavaid ELi toetatavaid sotsiaalmeetmeid; |
| --- | --- |

75.

on veendunud, et erilist tähelepanu tuleb pöörata nendele liikmesriikide piirkondadele, kus praegu on domineeriv energiaallikas süsi ja/või kus söetootmine ja söel põhinev elektritootmine on olulised piirkondlikud tööhõiveallikad; usub, et selleks, et nende piirkondade elanikud kiidaksid heaks stsenaariumid, mis on esitatud energia tegevuskavas aastani 2050, on vaja täiendavaid ELi toetatavaid sotsiaalmeetmeid;

Energeetika valdkonna üldised probleemid

| 76. | tunnistab, et EL tegutseb ülemaailmses kontekstis ning et üksi tegutsemine ei pruugi anda kõiki soovitud positiivseid tulemusi, kuid tuletab siiski meelde transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu 2011. aasta novembris vastu võetud järeldusi ELi energiapoliitika välismõõtme tugevdamise kohta, milles rõhutati vajadust laiema ja paremini kooskõlastatud ELi seisukoha järele rahvusvahelistes energiasuhetes, et tulla toime ülemaailmsete energiaprobleemide ja kliimamuutustega, ning toonitati ka vajadust lahendada konkurentsivõime ja süsinikdioksiidi lekkega seotud probleemid, säilitada kõrgeimad tuumaohutuse standardid, edendada neid ja tagada samal ajal ohutu, kindel, jätkusuutlik ja mitmekesine energiavarustus; |
| --- | --- |

76.

tunnistab, et EL tegutseb ülemaailmses kontekstis ning et üksi tegutsemine ei pruugi anda kõiki soovitud positiivseid tulemusi, kuid tuletab siiski meelde transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu 2011. aasta novembris vastu võetud järeldusi ELi energiapoliitika välismõõtme tugevdamise kohta, milles rõhutati vajadust laiema ja paremini kooskõlastatud ELi seisukoha järele rahvusvahelistes energiasuhetes, et tulla toime ülemaailmsete energiaprobleemide ja kliimamuutustega, ning toonitati ka vajadust lahendada konkurentsivõime ja süsinikdioksiidi lekkega seotud probleemid, säilitada kõrgeimad tuumaohutuse standardid, edendada neid ja tagada samal ajal ohutu, kindel, jätkusuutlik ja mitmekesine energiavarustus;

| 77. | rõhutab vajadust tagada ELi energiajulgeolek ja lõpuks ka energiasõltumatus, edendades selleks eeskätt energiatõhusust ja -säästu ning taastuvenergiat, mis vähendavad koostoimes muude alternatiivsete energiaallikatega liidu sõltuvust impordist; märgib suurenevat huvi Vahemeres ja Mustas meres asuvate nafta- ja gaasiväljade uurimise vastu; usub, et kiiresti on vaja välja töötada terviklik ELi poliitika nafta ja gaasi merel puurimise kohta; on veendunud, et rõhku tuleks panna võimalikele keskkonnaohtudele ning asjaomaste liikmesriikide ja kolmandate riikide majandusvööndite piiritlemisele vastavalt ÜRO mereõiguse konventsioonile, millele on alla kirjutanud kõik liikmesriigid ja EL tervikuna; |
| --- | --- |

77.

rõhutab vajadust tagada ELi energiajulgeolek ja lõpuks ka energiasõltumatus, edendades selleks eeskätt energiatõhusust ja -säästu ning taastuvenergiat, mis vähendavad koostoimes muude alternatiivsete energiaallikatega liidu sõltuvust impordist; märgib suurenevat huvi Vahemeres ja Mustas meres asuvate nafta- ja gaasiväljade uurimise vastu; usub, et kiiresti on vaja välja töötada terviklik ELi poliitika nafta ja gaasi merel puurimise kohta; on veendunud, et rõhku tuleks panna võimalikele keskkonnaohtudele ning asjaomaste liikmesriikide ja kolmandate riikide majandusvööndite piiritlemisele vastavalt ÜRO mereõiguse konventsioonile, millele on alla kirjutanud kõik liikmesriigid ja EL tervikuna;

| 78. | rõhutab, et puurimisõiguste loa andmine ja majandusvööndite piiritlemine tekitab kolmandate riikidega pingeid ning EL peaks hoidma selles osas kõrget poliitilist profiili ja püüdma vältida rahvusvahelisi ebakõlasid; rõhutab, et energiat tuleks kasutada tõukejõuna rahu, keskkonnaalase terviklikkuse koostöö ja stabiilsuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

78.

rõhutab, et puurimisõiguste loa andmine ja majandusvööndite piiritlemine tekitab kolmandate riikidega pingeid ning EL peaks hoidma selles osas kõrget poliitilist profiili ja püüdma vältida rahvusvahelisi ebakõlasid; rõhutab, et energiat tuleks kasutada tõukejõuna rahu, keskkonnaalase terviklikkuse koostöö ja stabiilsuse saavutamiseks;

| 79. | nõuab, et ELi ja Venemaa ühine energia tegevuskava põhineks vastastikuse austuse ja vastastikkuse põhimõttel, mis on sätestatud Maailma Kaubandusorganisatsiooni, energiaharta lepingu ja kolmanda energiapaketi eeskirjades; kutsub komisjoni üles ELi siseturu- ja konkurentsieeskirju tulemuslikult rakendama ja jõustama kõikides liidu territooriumil tegutsevates energiasektori ettevõtetes; väljendab sellega seoses heameelt hiljutise uurimuse üle Gazpromi ja tema Euroopa tütarettevõtete konkurentsivastase käitumise kohta ja mõistab hukka Venemaa Föderatsiooni poliitiliselt motiveeritud dekreedi, millega Venemaa Föderatsiooni president takistab Venemaa energiaettevõtjaid ELi institutsioonidega koostööd tegemast; nõuab, et kõik energiasektori ettevõtted teeksid igakülgset koostööd uurimisasutustega; kutsub komisjoni üles välja pakkuma asjakohast reageeringut sellele dekreedile ning kindlustama, et uurimist saaks jätkata; |
| --- | --- |

79.

nõuab, et ELi ja Venemaa ühine energia tegevuskava põhineks vastastikuse austuse ja vastastikkuse põhimõttel, mis on sätestatud Maailma Kaubandusorganisatsiooni, energiaharta lepingu ja kolmanda energiapaketi eeskirjades; kutsub komisjoni üles ELi siseturu- ja konkurentsieeskirju tulemuslikult rakendama ja jõustama kõikides liidu territooriumil tegutsevates energiasektori ettevõtetes; väljendab sellega seoses heameelt hiljutise uurimuse üle Gazpromi ja tema Euroopa tütarettevõtete konkurentsivastase käitumise kohta ja mõistab hukka Venemaa Föderatsiooni poliitiliselt motiveeritud dekreedi, millega Venemaa Föderatsiooni president takistab Venemaa energiaettevõtjaid ELi institutsioonidega koostööd tegemast; nõuab, et kõik energiasektori ettevõtted teeksid igakülgset koostööd uurimisasutustega; kutsub komisjoni üles välja pakkuma asjakohast reageeringut sellele dekreedile ning kindlustama, et uurimist saaks jätkata;

| 80. | kutsub komisjoni üles kehtestama ELi suhetes naabritega kõikehõlmavad lühi-, kesk- ja pikaajalised prioriteedid, eesmärgiga rajada ühine õigusruum, mis põhineb liidu õigustikus sätestatud põhimõtetel ja siseturu standarditel; rõhutab, et oluline on jätkata energiaühenduse laiendamist, eelkõige kandidaatriikidesse ning idapartnerluse, Kesk-Aasia ja Vahemere äärsetesse riikidesse, ning kehtestada liidu õigustiku rakendamisel esinevate vajakajäämiste kõrvaldamiseks õiguskontrolli mehhanismid; palub ELil näidata üles solidaarsust energiaühenduse partneritega; mõistab sellega seoses hukka Venemaa Föderatsiooni hiljutised ähvardused Moldova suunas; |
| --- | --- |

80.

kutsub komisjoni üles kehtestama ELi suhetes naabritega kõikehõlmavad lühi-, kesk- ja pikaajalised prioriteedid, eesmärgiga rajada ühine õigusruum, mis põhineb liidu õigustikus sätestatud põhimõtetel ja siseturu standarditel; rõhutab, et oluline on jätkata energiaühenduse laiendamist, eelkõige kandidaatriikidesse ning idapartnerluse, Kesk-Aasia ja Vahemere äärsetesse riikidesse, ning kehtestada liidu õigustiku rakendamisel esinevate vajakajäämiste kõrvaldamiseks õiguskontrolli mehhanismid; palub ELil näidata üles solidaarsust energiaühenduse partneritega; mõistab sellega seoses hukka Venemaa Föderatsiooni hiljutised ähvardused Moldova suunas;

| 81. | rõhutab, et ELi energiapoliitika ei tohi mingil juhul olla vastuolus ELi aluspõhimõtetega, eriti selles osas, mis puudutab demokraatiat ja inimõigusi; seetõttu kutsub komisjoni üles andma energiaalastes suhetes eelise nendele tootjatele ja transiitriikidele, kes jagavad ja toetavad samu põhimõtteid; |
| --- | --- |

81.

rõhutab, et ELi energiapoliitika ei tohi mingil juhul olla vastuolus ELi aluspõhimõtetega, eriti selles osas, mis puudutab demokraatiat ja inimõigusi; seetõttu kutsub komisjoni üles andma energiaalastes suhetes eelise nendele tootjatele ja transiitriikidele, kes jagavad ja toetavad samu põhimõtteid;

| 82. | rõhutab koostöö ja dialoogi tugevdamise olulisust teiste strateegiliste energiapartneritega; on seisukohal, et kiiresti areneva majandusega riikide kasvav mõju ülemaailmsel energiaturul ning nende energianõudluse kasv muudavad ELi jaoks oluliseks vajaduse teha nende partneritega kõigis energiavaldkondades ulatuslikku koostööd; märgib, et pikas perspektiivis peab Euroopa Liit suurendama koordineerimist energia tarnimisel kolmandatest riikidest; nõuab tihedamat koostööd nõukogu, komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vahel, et EL saaks edastada ühehäälset sõnumit energiapoliitika küsimustes vastavalt ELi õigusaktidele ja Euroopa Komisjoni energeetika peadirektoraadi suunistele; tuletab meelde, et Euroopa Parlamenti tuleb selle valdkonna arengutest ka edaspidi korrapäraselt teavitada; |
| --- | --- |

82.

rõhutab koostöö ja dialoogi tugevdamise olulisust teiste strateegiliste energiapartneritega; on seisukohal, et kiiresti areneva majandusega riikide kasvav mõju ülemaailmsel energiaturul ning nende energianõudluse kasv muudavad ELi jaoks oluliseks vajaduse teha nende partneritega kõigis energiavaldkondades ulatuslikku koostööd; märgib, et pikas perspektiivis peab Euroopa Liit suurendama koordineerimist energia tarnimisel kolmandatest riikidest; nõuab tihedamat koostööd nõukogu, komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vahel, et EL saaks edastada ühehäälset sõnumit energiapoliitika küsimustes vastavalt ELi õigusaktidele ja Euroopa Komisjoni energeetika peadirektoraadi suunistele; tuletab meelde, et Euroopa Parlamenti tuleb selle valdkonna arengutest ka edaspidi korrapäraselt teavitada;

| 83. | rõhutab, et ELi lepingus nõutud liikmesriikidevahelise solidaarsuse põhimõte peaks kehtima nii energiaalase sise- ja välispoliitika igapäevasel juhtimisel kui ka kriisijuhtimisel; palub komisjonil määratleda selgelt mõiste „energiaalane solidaarsus”, et tagada selle järgimine kõigi liikmesriikide poolt; |
| --- | --- |

83.

rõhutab, et ELi lepingus nõutud liikmesriikidevahelise solidaarsuse põhimõte peaks kehtima nii energiaalase sise- ja välispoliitika igapäevasel juhtimisel kui ka kriisijuhtimisel; palub komisjonil määratleda selgelt mõiste „energiaalane solidaarsus”, et tagada selle järgimine kõigi liikmesriikide poolt;

| 84. | rõhutab, et ei traditsiooniliste (nt tuumaenergia) ega ka uute energiaallikate (nt mittetraditsiooniline nafta ja gaas) puhul ei tohi teha mingeid kompromisse ohutuse ega julgeoleku osas, ning usub, et EL peaks jätkama jõupingutusi ohutuse ja julgeoleku raamistiku tugevdamiseks ning võtma juhtrolli seoses rahvusvaheliste jõupingutustega selles valdkonnas; |
| --- | --- |

84.

rõhutab, et ei traditsiooniliste (nt tuumaenergia) ega ka uute energiaallikate (nt mittetraditsiooniline nafta ja gaas) puhul ei tohi teha mingeid kompromisse ohutuse ega julgeoleku osas, ning usub, et EL peaks jätkama jõupingutusi ohutuse ja julgeoleku raamistiku tugevdamiseks ning võtma juhtrolli seoses rahvusvaheliste jõupingutustega selles valdkonnas;

| 85. | rõhutab, et samal ajal kui liikmesriigid valmistuvad ühendama ja lõimima oma siseturge, investeerides infrastruktuuri ja võttes vastu ühised eeskirjad, tuleks teha jätkuvalt pingutusi ka koostöö nimel Venemaaga, et selgitada välja loovad ja vastastikku vastuvõetavad meetmed kahe energiaturu erinevuste vähendamiseks; |
| --- | --- |

85.

rõhutab, et samal ajal kui liikmesriigid valmistuvad ühendama ja lõimima oma siseturge, investeerides infrastruktuuri ja võttes vastu ühised eeskirjad, tuleks teha jätkuvalt pingutusi ka koostöö nimel Venemaaga, et selgitada välja loovad ja vastastikku vastuvõetavad meetmed kahe energiaturu erinevuste vähendamiseks;

| 86. | rõhutab, et kuna energiavarustuse puhul keskendutakse üha enam arenevatele majandustele, peaks EL alustama intensiivset dialoogi ja koostööd BRIC-riikidega sellistel teemadel nagu energiatõhusus, taastuvenergiaallikad, puhas söepõletustehnoloogia, süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine, nutivõrgud, termotuumasüntees ja tuumaohutus; on arvamusel, EL peaks ka välja töötama selge poliitika nende riikidega energeetikasektoris tehtava teadus- ja innovatsioonikoostöö tarbeks; |
| --- | --- |

86.

rõhutab, et kuna energiavarustuse puhul keskendutakse üha enam arenevatele majandustele, peaks EL alustama intensiivset dialoogi ja koostööd BRIC-riikidega sellistel teemadel nagu energiatõhusus, taastuvenergiaallikad, puhas söepõletustehnoloogia, süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine, nutivõrgud, termotuumasüntees ja tuumaohutus; on arvamusel, EL peaks ka välja töötama selge poliitika nende riikidega energeetikasektoris tehtava teadus- ja innovatsioonikoostöö tarbeks;

| 87. | kutsub ELi üles jätkama aktiivset tegevust rahvusvahelistel läbirääkimistel ülemaailmse kliimakokkuleppe üle; rõhutab, et EL peab teadma, millised oleksid ülemaailmse kliimamuutuste kokkuleppe nurjumise tagajärjed; peab kahetsusväärseks, et tegevuskavas ei ole esitatud sellist stsenaariumi, mille puhul kokkuleppele ei jõuta; rõhutab, et õiguslikult siduva ülemaailmse heitkoguste vähendamise kokkuleppe saavutamine ning selliste maailma suurimate heitkoguste tekitajate nagu Hiina, India, USA ja Brasiilia kaasamine sellesse protsessi suurendab kasvuhoonegaaside heite tõelise vähendamise võimalust; osutab vajadusele reageerida süsinikdioksiidi lekkest tulenevatele probleemidele, vältides energiamahukate tööstusharude ümberpaigutamine väljapoole ELi; |
| --- | --- |

87.

kutsub ELi üles jätkama aktiivset tegevust rahvusvahelistel läbirääkimistel ülemaailmse kliimakokkuleppe üle; rõhutab, et EL peab teadma, millised oleksid ülemaailmse kliimamuutuste kokkuleppe nurjumise tagajärjed; peab kahetsusväärseks, et tegevuskavas ei ole esitatud sellist stsenaariumi, mille puhul kokkuleppele ei jõuta; rõhutab, et õiguslikult siduva ülemaailmse heitkoguste vähendamise kokkuleppe saavutamine ning selliste maailma suurimate heitkoguste tekitajate nagu Hiina, India, USA ja Brasiilia kaasamine sellesse protsessi suurendab kasvuhoonegaaside heite tõelise vähendamise võimalust; osutab vajadusele reageerida süsinikdioksiidi lekkest tulenevatele probleemidele, vältides energiamahukate tööstusharude ümberpaigutamine väljapoole ELi;

Saastekvootidega kauplemise süsteem (HKS)

| 88. | tunnistab, et HKS on peamine, kuigi mitte ainus vahend tööstusest pärineva kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks ning investeerimise soodustamiseks ohutusse ja säästvasse vähese CO2-heitega tehnoloogiasse; märgib, et HKS vajab struktuurilisi täiustusi, et suurendada süsteemi reageerimisvõimet majanduse tõusudele ja mõõnadele, taastada investorite kindlustunne ning tugevdada turupõhiseid stiimuleid vähese CO2-heitega tehnoloogiasse investeerimiseks ja selle kasutuselevõtmiseks; märgib, et HKSi mis tahes struktuurilise muudatuse puhul tuleks igakülgselt hinnata selle mõju keskkonnale, majandusele ja sotsiaalvaldkonnale, aga ka CO2-heite vähendamiseks tehtavatele investeeringutele, elektrihindadele ja energiamahukate tööstusharude konkurentsivõimele, eriti süsinikdioksiidi lekkeohtu silmas pidades; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hõlbustama ja toetama uuenduslike, ohutute ja säästvate tehnoloogiliste lahenduste väljatöötamist ELi tööstussektoris; |
| --- | --- |

88.

tunnistab, et HKS on peamine, kuigi mitte ainus vahend tööstusest pärineva kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks ning investeerimise soodustamiseks ohutusse ja säästvasse vähese CO2-heitega tehnoloogiasse; märgib, et HKS vajab struktuurilisi täiustusi, et suurendada süsteemi reageerimisvõimet majanduse tõusudele ja mõõnadele, taastada investorite kindlustunne ning tugevdada turupõhiseid stiimuleid vähese CO2-heitega tehnoloogiasse investeerimiseks ja selle kasutuselevõtmiseks; märgib, et HKSi mis tahes struktuurilise muudatuse puhul tuleks igakülgselt hinnata selle mõju keskkonnale, majandusele ja sotsiaalvaldkonnale, aga ka CO2-heite vähendamiseks tehtavatele investeeringutele, elektrihindadele ja energiamahukate tööstusharude konkurentsivõimele, eriti süsinikdioksiidi lekkeohtu silmas pidades; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hõlbustama ja toetama uuenduslike, ohutute ja säästvate tehnoloogiliste lahenduste väljatöötamist ELi tööstussektoris;

| 89. | palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti lisahindamise tulemused ning soovitada meetmeid, mille abil saaks ära hoida süsinikdioksiidi lekkest tekkivat ohtu, mis tuleneb tootmise viimisest väljapoole ELi, keskenduses eelkõige täiendavatele stsenaariumidele, mille puhul võetaks CO2-heite vähendamiseks ülemaailmselt meetmeid piiratud hulgal või üldse mitte; |
| --- | --- |

89.

palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti lisahindamise tulemused ning soovitada meetmeid, mille abil saaks ära hoida süsinikdioksiidi lekkest tekkivat ohtu, mis tuleneb tootmise viimisest väljapoole ELi, keskenduses eelkõige täiendavatele stsenaariumidele, mille puhul võetaks CO2-heite vähendamiseks ülemaailmselt meetmeid piiratud hulgal või üldse mitte;

| 90. | rõhutab, et HKSiga hõlmamata sektori arvele langeb umbes 55 % ELi kasvuhoonegaaside heitkogustest ning seega on oluline tagada, et lisaks HKSile võtab vastutuse heitkoguste vähendamise eest ka HKSiga hõlmamata sektor; rõhutab, et selle küsimusega tegelemiseks on vaja poliitilist suunamist ELi tasandil ja konkreetseid meetmeid; |
| --- | --- |

90.

rõhutab, et HKSiga hõlmamata sektori arvele langeb umbes 55 % ELi kasvuhoonegaaside heitkogustest ning seega on oluline tagada, et lisaks HKSile võtab vastutuse heitkoguste vähendamise eest ka HKSiga hõlmamata sektor; rõhutab, et selle küsimusega tegelemiseks on vaja poliitilist suunamist ELi tasandil ja konkreetseid meetmeid;

| 91. | tunnistab, et HKS seisab silmitsi probleemidega, mida algselt ei osatud ette näha, ning et akumuleeruv saastekvootide ülejääk vähendab indu toetada investeerimist CO2-heite vähendamisse veel pikka aega; märgib, et see ohustab HKSi tulemuslikkust ELi peamise mehhanismina heitkoguste vähendamisel viisil, mis loob võrdsed võimalused konkureerivatele tehnoloogialahendustele, annab ettevõtetele paindlikkuse arendada välja omaenda leevendusstrateegia ja näeb ette konkreetsed meetmed süsinikdioksiidi lekke vastu võitlemiseks; kutsub komisjoni üles võtma vastu meetmed, et kõrvaldada HKSi puudujäägid ning võimaldada süsteemil toimida algselt kavandatud viisil; soovitab meetmetena muu hulgas järgmist:






  a) | Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatakse niipea kui võimalik aruanne, milles käsitletakse muu hulgas mõju vähese CO2-heitega tehnoloogiasse investeerimise stiimulitele ning süsinikdioksiidi lekke ohtu; enne kolmanda etapi algust muudab komisjon vajaduse korral direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 4 osutatud määrust, et rakendada asjakohaseid meetmeid, sealhulgas vajaliku hulgal saastekvootide kinnipidamine; |
| --- | --- | --- |

91.

tunnistab, et HKS seisab silmitsi probleemidega, mida algselt ei osatud ette näha, ning et akumuleeruv saastekvootide ülejääk vähendab indu toetada investeerimist CO2-heite vähendamisse veel pikka aega; märgib, et see ohustab HKSi tulemuslikkust ELi peamise mehhanismina heitkoguste vähendamisel viisil, mis loob võrdsed võimalused konkureerivatele tehnoloogialahendustele, annab ettevõtetele paindlikkuse arendada välja omaenda leevendusstrateegia ja näeb ette konkreetsed meetmed süsinikdioksiidi lekke vastu võitlemiseks; kutsub komisjoni üles võtma vastu meetmed, et kõrvaldada HKSi puudujäägid ning võimaldada süsteemil toimida algselt kavandatud viisil; soovitab meetmetena muu hulgas järgmist:

a)

Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatakse niipea kui võimalik aruanne, milles käsitletakse muu hulgas mõju vähese CO2-heitega tehnoloogiasse investeerimise stiimulitele ning süsinikdioksiidi lekke ohtu; enne kolmanda etapi algust muudab komisjon vajaduse korral direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 4 osutatud määrust, et rakendada asjakohaseid meetmeid, sealhulgas vajaliku hulgal saastekvootide kinnipidamine;

| b) | niipea kui võimalik esitatakse õigusakti ettepanek, et muuta 1,74 %-list iga-aastast lineaarse vähendamise nõuet nii, et sellega täidetaks 2050. aasta CO2-heite vähendamise eesmärgi nõuded; |
| --- | --- |

b)

niipea kui võimalik esitatakse õigusakti ettepanek, et muuta 1,74 %-list iga-aastast lineaarse vähendamise nõuet nii, et sellega täidetaks 2050. aasta CO2-heite vähendamise eesmärgi nõuded;

| c) | viiakse läbi saastekvootide enampakkumisele reservhinna kehtestamise väärtuse hindamine ja selle tulemused avaldatakse; |
| --- | --- |

c)

viiakse läbi saastekvootide enampakkumisele reservhinna kehtestamise väärtuse hindamine ja selle tulemused avaldatakse;

| d) | asjaomase teabe kasutamise ja HKSi registri läbipaistvuse suurendamiseks võetakse meetmed, et võimaldada tõhusamat jälgimist ja hindamist; |
| --- | --- |

d)

asjaomase teabe kasutamise ja HKSi registri läbipaistvuse suurendamiseks võetakse meetmed, et võimaldada tõhusamat jälgimist ja hindamist;

Teadusuuringud, töötajad, uued tehnoloogiad ja alternatiivkütused

| 92. | usub, et hindadel on energiaga seotud investeeringute ja energia tootmise puhul otsustav osa; märgib, et eri liikmesriikide taastuvenergia edendamise poliitikat tuleks vaadelda kui õppimiskõverat; on arvamusel, et fossiilkütuste viimase aja suhteliselt kõrged hinnad edendavad taastuvenergia arengut, kui poliitilised ja turutõrked kõrvaldatakse; soovitab liikmesriikidel soosida ja toetada taastuvenergiale suunatud tõhusamaid toetuskavasid, et hoida energiahinna tõus võimalikult madalal; palub komisjonile uurida võimalusi kooskõlastatuma ja ühtsema Euroopa süsteemi loomiseks taastuvate energiaallikate toetuseks; |
| --- | --- |

92.

usub, et hindadel on energiaga seotud investeeringute ja energia tootmise puhul otsustav osa; märgib, et eri liikmesriikide taastuvenergia edendamise poliitikat tuleks vaadelda kui õppimiskõverat; on arvamusel, et fossiilkütuste viimase aja suhteliselt kõrged hinnad edendavad taastuvenergia arengut, kui poliitilised ja turutõrked kõrvaldatakse; soovitab liikmesriikidel soosida ja toetada taastuvenergiale suunatud tõhusamaid toetuskavasid, et hoida energiahinna tõus võimalikult madalal; palub komisjonile uurida võimalusi kooskõlastatuma ja ühtsema Euroopa süsteemi loomiseks taastuvate energiaallikate toetuseks;

| 93. | usub, et energiaarvete kasv on Euroopas viimastel aastatel toonud kaasa aruka, tervel mõistusel põhineva lähenemisviisi energiakasutuse vähendamiseks energiatõhususe ja energiasäästlikkuse abil; rõhutab, kui oluline on toetada seda loomulikku kuid ebapiisavat harjumuste muutumist õigete poliitiliste meetmete ja rahaliste vahenditega, et suurendada veelgi energiasäästu; rõhutab, et tarbijaid on vaja stimuleerida tootma oma energiat; rõhutab, et IKT roll ja IKT rakendamine nutivõrkudes on üha olulisem tõhusa energiatarbimise arendamisel ja eelkõige nõudlusreageeringu programmide väljatöötamisel (sealhulgas nutiarvestid), mis peaks aitama muuta tarbijad energiatõhususe valdkonnas aktiivseteks sidusrühmadeks, kelle käsutuses on hästimõistetavad reaalaja-andmed energiatarbimise kohta kodumajapidamistes ja ettevõtetes, samuti tagasi võrku juhitava ülejäägi ning energiatõhususega seotud meetmete ja võimaluste kohta; |
| --- | --- |

93.

usub, et energiaarvete kasv on Euroopas viimastel aastatel toonud kaasa aruka, tervel mõistusel põhineva lähenemisviisi energiakasutuse vähendamiseks energiatõhususe ja energiasäästlikkuse abil; rõhutab, kui oluline on toetada seda loomulikku kuid ebapiisavat harjumuste muutumist õigete poliitiliste meetmete ja rahaliste vahenditega, et suurendada veelgi energiasäästu; rõhutab, et tarbijaid on vaja stimuleerida tootma oma energiat; rõhutab, et IKT roll ja IKT rakendamine nutivõrkudes on üha olulisem tõhusa energiatarbimise arendamisel ja eelkõige nõudlusreageeringu programmide väljatöötamisel (sealhulgas nutiarvestid), mis peaks aitama muuta tarbijad energiatõhususe valdkonnas aktiivseteks sidusrühmadeks, kelle käsutuses on hästimõistetavad reaalaja-andmed energiatarbimise kohta kodumajapidamistes ja ettevõtetes, samuti tagasi võrku juhitava ülejäägi ning energiatõhususega seotud meetmete ja võimaluste kohta;

| 94. | on seisukohal, et energiainfrastruktuur peaks muutuma enam lõppkasutajale orienteerituks, keskendudes rohkem jaotussüsteemi suutlikkuse ja tarbimismahtude vastastikusele mõjule, ning rõhutab vajadust reaalajas toimuvate kahesuunaliste võimsus- ja teabevoogude järele; juhib tähelepanu asjaolule, et uued tehnoloogialahendused – näiteks energianõudluse juhtimine ja nõudlusele reageerimise süsteemid – on tarbijale kasulikud, kuna parandavad energiatõhusust nõudluse ja varustuse osas; |
| --- | --- |

94.

on seisukohal, et energiainfrastruktuur peaks muutuma enam lõppkasutajale orienteerituks, keskendudes rohkem jaotussüsteemi suutlikkuse ja tarbimismahtude vastastikusele mõjule, ning rõhutab vajadust reaalajas toimuvate kahesuunaliste võimsus- ja teabevoogude järele; juhib tähelepanu asjaolule, et uued tehnoloogialahendused – näiteks energianõudluse juhtimine ja nõudlusele reageerimise süsteemid – on tarbijale kasulikud, kuna parandavad energiatõhusust nõudluse ja varustuse osas;

| 95. | usub, et arukate võrkude kasutuselevõtt on hädavajalik ning et ilma nendeta ei ole võimalik taastuvate energiaallikate hajatootmise integreerimine ja energiatarbimise tõhususe suurendamine, mis on põhitegurid ELi kliima- ja energiapaketi nn 20-20-20 eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

95.

usub, et arukate võrkude kasutuselevõtt on hädavajalik ning et ilma nendeta ei ole võimalik taastuvate energiaallikate hajatootmise integreerimine ja energiatarbimise tõhususe suurendamine, mis on põhitegurid ELi kliima- ja energiapaketi nn 20-20-20 eesmärkide saavutamisel;

| 96. | rõhutab nutivõrkude osa, sest need võimaldavad kahesuunalist suhtlemist elektritootjate ja tarbijate vahel, ning osutab, et nutivõrkude abil saaksid tarbijad oma elektrikasutust jälgida ja muuta; juhib tähelepanu asjaolule, et tõhus isikuandmete kaitse ja tarbijate koolitusprogrammid (nt teavituskampaaniad koolides ja kõrgkoolides) on hädavajalikud, eriti kui nutiarvestitelt loodetakse reaalset mõju; rõhutab, et liikmesriikidel tuleks teha asjaomane teave tarbijatele kättesaadavaks veebilehtedel, ning et kõigil asjaomastel pooltel (sh ehitajad, arhitektid ning kütte-, jahutus- ja elektriseadmete tarnijad) peaks olema võimalus saada ajakohastatud teavet ning võrrelda hindu ja teenuseid, et selle alusel valida endale sobivaim energiateenuse osutaja; |
| --- | --- |

96.

rõhutab nutivõrkude osa, sest need võimaldavad kahesuunalist suhtlemist elektritootjate ja tarbijate vahel, ning osutab, et nutivõrkude abil saaksid tarbijad oma elektrikasutust jälgida ja muuta; juhib tähelepanu asjaolule, et tõhus isikuandmete kaitse ja tarbijate koolitusprogrammid (nt teavituskampaaniad koolides ja kõrgkoolides) on hädavajalikud, eriti kui nutiarvestitelt loodetakse reaalset mõju; rõhutab, et liikmesriikidel tuleks teha asjaomane teave tarbijatele kättesaadavaks veebilehtedel, ning et kõigil asjaomastel pooltel (sh ehitajad, arhitektid ning kütte-, jahutus- ja elektriseadmete tarnijad) peaks olema võimalus saada ajakohastatud teavet ning võrrelda hindu ja teenuseid, et selle alusel valida endale sobivaim energiateenuse osutaja;

| 97. | palub komisjonil tagada, et nii programmi Horisont 2020 kui ka juhtalgatusest „Innovatiivne liit” lähtuvate Euroopa innovatsioonipartnerluste raames seataks esiplaanile energiasüsteemi optimeerimine ja vajadus arendada välja igat liiki vähese CO2-heitega säästvaid tehnoloogialahendusi, et ergutada ELi konkurentsivõimet, edendada töökohtade loomist ja luua stiimuleid vastutustundliku energiakäitumise soodustamiseks; toetab selles osas ELi energiatehnoloogia strateegilise kava ja sellega seotud Euroopa tööstusalgatuste eesmärke; rõhutab, et ka energiatõhususe edendamine ja taastuvenergia maksumuse vähendamine tehnoloogiliste parenduste ja innovatsiooni abil peaks olema esmatähtis ning et muu hulgas tuleks sellel eesmärgil eraldada sihtotstarbeliselt rohkem taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonna teadusuuringuteks määratud riigieelarvelisi vahendeid, eriti Horisont 2020 ja SET-kava raames; |
| --- | --- |

97.

palub komisjonil tagada, et nii programmi Horisont 2020 kui ka juhtalgatusest „Innovatiivne liit” lähtuvate Euroopa innovatsioonipartnerluste raames seataks esiplaanile energiasüsteemi optimeerimine ja vajadus arendada välja igat liiki vähese CO2-heitega säästvaid tehnoloogialahendusi, et ergutada ELi konkurentsivõimet, edendada töökohtade loomist ja luua stiimuleid vastutustundliku energiakäitumise soodustamiseks; toetab selles osas ELi energiatehnoloogia strateegilise kava ja sellega seotud Euroopa tööstusalgatuste eesmärke; rõhutab, et ka energiatõhususe edendamine ja taastuvenergia maksumuse vähendamine tehnoloogiliste parenduste ja innovatsiooni abil peaks olema esmatähtis ning et muu hulgas tuleks sellel eesmärgil eraldada sihtotstarbeliselt rohkem taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonna teadusuuringuteks määratud riigieelarvelisi vahendeid, eriti Horisont 2020 ja SET-kava raames;

| 98. | on veendunud, et uute alternatiivsete kütustega seotud teadusuuringud on äärmiselt olulised, et täita pikaajalisi keskkonna- ja kliimaeesmärke, ning seepärast ootab programmilt Horisont 2020 vajalikke stiimuleid; |
| --- | --- |

98.

on veendunud, et uute alternatiivsete kütustega seotud teadusuuringud on äärmiselt olulised, et täita pikaajalisi keskkonna- ja kliimaeesmärke, ning seepärast ootab programmilt Horisont 2020 vajalikke stiimuleid;

| 99. | rõhutab, et avaliku sektori asutuste ja tööstusharu täiendavad teadusuuringud ja arendustöö on olulised, et parandada ja suurendada energiatõhusust ning taastuvenergia ja maagaasi kasutamist maantee-, mere- ja lennutranspordi valdkonnas; |
| --- | --- |

99.

rõhutab, et avaliku sektori asutuste ja tööstusharu täiendavad teadusuuringud ja arendustöö on olulised, et parandada ja suurendada energiatõhusust ning taastuvenergia ja maagaasi kasutamist maantee-, mere- ja lennutranspordi valdkonnas;

Küte ja jahutus

| 100. | nõuab, et kütte- ja jahutussektorile pöörataks suuremat tähelepanu; kutsub sellega seoses ELi üles kaaluma kütte- ja jahutussektori täielikku sidumist energiasüsteemi ümberkorraldamisega; märgib, et kõnealuse sektori arvele langeb täna umbes 45 % energia lõpptarbimisest Euroopas ning et kütte ja jahutuse olulisusest peaks olema parem arusaam; palub seepärast komisjonil koguda vajalikud andmed kütte ja jahutuse energiaallikate ja kasutuse kohta ning soojusenergia jaotumise kohta erinevate lõpp-tarbijate rühmade (elanikud, tööstus, teenused) vahel; julgustab elektri ja soojuse koostootmisjaamade arendamist, mis kasutavad taastuvate energiaallikate või talletatud energia abil toodetud soojust või heitsoojust, ning toetab täiendavaid jahutus- ja küttesüsteemide teadusuuringuid, et viia ellu ELi kaugeleulatuvate eesmärkidega poliitika; kutsub ametiasutusi üles ajakohastama 2050. aasta prognoositavat küttenõudlust ning koostama maa-aluse piirkondliku mõju hinnangud, et optimeerida ressursikasutust; kutsub samuti komisjoni ja liikmesriike üles eraldama muu hulgas teadus- ja arendustegevuse ning innovaatiliste finantsinstrumentide abil rohkem vahendeid kohalikele energiataristustele (nt kaugküte- ja jahutus), mis loovad tõhusaid ning vähese CO2- heitega või null-heitega lahendusi energia impordi ning üleeuroopalise energiasiirde ja -transpordi korvamiseks; märgib, et olemasolevad taastuvenergialahendused (geotermiline energia, biomassist ja biolagunevatest jäätmetest toodetav energia, päikese soojusenergia ning hüdro- ja aerotermiline energia) koos energiatõhususe meetmetega võivad 2050. aastaks vähendada CO2-heidet kogu küttevajaduse ulatuses kulutõhusamal viisil ning tõrjuda samal ajal ka energiavaesuse probleemi; |
| --- | --- |

100.

nõuab, et kütte- ja jahutussektorile pöörataks suuremat tähelepanu; kutsub sellega seoses ELi üles kaaluma kütte- ja jahutussektori täielikku sidumist energiasüsteemi ümberkorraldamisega; märgib, et kõnealuse sektori arvele langeb täna umbes 45 % energia lõpptarbimisest Euroopas ning et kütte ja jahutuse olulisusest peaks olema parem arusaam; palub seepärast komisjonil koguda vajalikud andmed kütte ja jahutuse energiaallikate ja kasutuse kohta ning soojusenergia jaotumise kohta erinevate lõpp-tarbijate rühmade (elanikud, tööstus, teenused) vahel; julgustab elektri ja soojuse koostootmisjaamade arendamist, mis kasutavad taastuvate energiaallikate või talletatud energia abil toodetud soojust või heitsoojust, ning toetab täiendavaid jahutus- ja küttesüsteemide teadusuuringuid, et viia ellu ELi kaugeleulatuvate eesmärkidega poliitika; kutsub ametiasutusi üles ajakohastama 2050. aasta prognoositavat küttenõudlust ning koostama maa-aluse piirkondliku mõju hinnangud, et optimeerida ressursikasutust; kutsub samuti komisjoni ja liikmesriike üles eraldama muu hulgas teadus- ja arendustegevuse ning innovaatiliste finantsinstrumentide abil rohkem vahendeid kohalikele energiataristustele (nt kaugküte- ja jahutus), mis loovad tõhusaid ning vähese CO2- heitega või null-heitega lahendusi energia impordi ning üleeuroopalise energiasiirde ja -transpordi korvamiseks; märgib, et olemasolevad taastuvenergialahendused (geotermiline energia, biomassist ja biolagunevatest jäätmetest toodetav energia, päikese soojusenergia ning hüdro- ja aerotermiline energia) koos energiatõhususe meetmetega võivad 2050. aastaks vähendada CO2-heidet kogu küttevajaduse ulatuses kulutõhusamal viisil ning tõrjuda samal ajal ka energiavaesuse probleemi;

Lõppmärkused

| 101. | väljendab heameelt komisjoni peatsete teatiste üle, milles käsitletakse CO2 kogumist ja säilitamist, siseturgu, energiatõhusust ja energiatehnoloogiaid, et saavutada edu energia tegevuskava aastani 2050 kindlaks määratud poliitiliste valikute osas; |
| --- | --- |

101.

väljendab heameelt komisjoni peatsete teatiste üle, milles käsitletakse CO2 kogumist ja säilitamist, siseturgu, energiatõhusust ja energiatehnoloogiaid, et saavutada edu energia tegevuskava aastani 2050 kindlaks määratud poliitiliste valikute osas;

| 102. | usub, et energiavarustuse kindluse tagamiseks tuleb pöörata erilist tähelepanu ELi välispiiril asuvatele piirkondadele, toetades selleks koostöövõrgustike loomist ja uute energiataristute arendamist koostöös naaberriikidega; |
| --- | --- |

102.

usub, et energiavarustuse kindluse tagamiseks tuleb pöörata erilist tähelepanu ELi välispiiril asuvatele piirkondadele, toetades selleks koostöövõrgustike loomist ja uute energiataristute arendamist koostöös naaberriikidega;

| 103. | märgib, et erinevate geograafiliste tingimuste tõttu ei ole võimalik kohaldada kõigi piirkondade suhtes ühtset kõigile sobivat energiapoliitikat; on veendunud, vaatamata ühismeetmete kriteeriumidele ja olles teadlik vajadusest järgida ELi poliitikaraamistikku, et igal Euroopa piirkonnal peaks olema lubatud järgida tema olukorrale ja majandusele kohandatud individuaalset kava ning arendada selliseid taastuvenergiaallikaid, mis suudavad täita energia tegevuskava aastani 2050 seatud eesmärke kõige tulemuslikumalt, ning tuletab meelde, et eelkõige taastuvenergia tootmine on maa- ja linnapiirkondade arengu ja tööhõive seisukohast keskse tähtsusega; palub seepärast kõikidel piirkondadel töötada välja ja rakendada energiastrateegiad ning kaaluda energeetika kaasamist teadusuuringute ja innovatsiooni aruka spetsialiseerumise strateegiatesse; |
| --- | --- |

103.

märgib, et erinevate geograafiliste tingimuste tõttu ei ole võimalik kohaldada kõigi piirkondade suhtes ühtset kõigile sobivat energiapoliitikat; on veendunud, vaatamata ühismeetmete kriteeriumidele ja olles teadlik vajadusest järgida ELi poliitikaraamistikku, et igal Euroopa piirkonnal peaks olema lubatud järgida tema olukorrale ja majandusele kohandatud individuaalset kava ning arendada selliseid taastuvenergiaallikaid, mis suudavad täita energia tegevuskava aastani 2050 seatud eesmärke kõige tulemuslikumalt, ning tuletab meelde, et eelkõige taastuvenergia tootmine on maa- ja linnapiirkondade arengu ja tööhõive seisukohast keskse tähtsusega; palub seepärast kõikidel piirkondadel töötada välja ja rakendada energiastrateegiad ning kaaluda energeetika kaasamist teadusuuringute ja innovatsiooni aruka spetsialiseerumise strateegiatesse;

| 104. | rõhutab, et energiaalastes suhetes kolmandate riikidega on oluline läbipaistvus, demokraatlik järelevalve ja kodanikuühiskonna kaasamine; |
| --- | --- |

104.

rõhutab, et energiaalastes suhetes kolmandate riikidega on oluline läbipaistvus, demokraatlik järelevalve ja kodanikuühiskonna kaasamine;

| 105. | rõhutab energia kogutarbimise vähendamise ja energiatõhususe suurendamise olulisust transpordisektoris, sealhulgas transpordi planeerimise ning liikmesriikides ühistranspordi toetamise abil; rõhutab ka taastuvenergia projektide kiirema rakendamise vajadust üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) ja üleeuroopalise energiavõrgu (TEN-E) raames; |
| --- | --- |

105.

rõhutab energia kogutarbimise vähendamise ja energiatõhususe suurendamise olulisust transpordisektoris, sealhulgas transpordi planeerimise ning liikmesriikides ühistranspordi toetamise abil; rõhutab ka taastuvenergia projektide kiirema rakendamise vajadust üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) ja üleeuroopalise energiavõrgu (TEN-E) raames;

| 106. | on arvamusel, et üldine CO2-heite vähendamise eesmärk muudab hädavajalikuks transpordisektori heite olulise vähendamise, mis toob kaasa alternatiivkütuste edasiarendamise, transpordivahendite tõhustamise, aga ka elektrikasutuse märkimisväärse tõusu ja seega suured investeeringud elektritaristusse, võrguhaldamisse ja energia salvestamisse; märgib kiire tegutsemise vajadust, et taristu pikk elutsükkel ei hakkaks takistama heite vähendamist; |
| --- | --- |

106.

on arvamusel, et üldine CO2-heite vähendamise eesmärk muudab hädavajalikuks transpordisektori heite olulise vähendamise, mis toob kaasa alternatiivkütuste edasiarendamise, transpordivahendite tõhustamise, aga ka elektrikasutuse märkimisväärse tõusu ja seega suured investeeringud elektritaristusse, võrguhaldamisse ja energia salvestamisse; märgib kiire tegutsemise vajadust, et taristu pikk elutsükkel ei hakkaks takistama heite vähendamist;

| 107. | pooldab kindlalt mõtet kaasata komisjoni töödokumendi „Piirkonnad 2020 – ELi piirkondade tulevaste väljakutsete analüüs” järeldused, arvestades ka äärepoolseimate ja vähem arenenud piirkondade energiavarustuse potentsiaali arvesse võtmise tähtsust eelseisvatel aastatel; |
| --- | --- |

107.

pooldab kindlalt mõtet kaasata komisjoni töödokumendi „Piirkonnad 2020 – ELi piirkondade tulevaste väljakutsete analüüs” järeldused, arvestades ka äärepoolseimate ja vähem arenenud piirkondade energiavarustuse potentsiaali arvesse võtmise tähtsust eelseisvatel aastatel;

| 108. | juhib tähelepanu keerulistele seostele energia, toidu kättesaadavuse ja kindlustatustaseme vahel, eriti seoses jätkusuutmatute esimese põlvkonna biokütustega, millel võib olla arenguriikides negatiivne sotsiaalne ja keskkonnamõju; soovitab seetõttu hoogustada investeeringuid ja arendustegevust põllumajandusjäätmete ja vetikate baasil toodetavate uudsete säästvate biokütuste vallas; |
| --- | --- |

108.

juhib tähelepanu keerulistele seostele energia, toidu kättesaadavuse ja kindlustatustaseme vahel, eriti seoses jätkusuutmatute esimese põlvkonna biokütustega, millel võib olla arenguriikides negatiivne sotsiaalne ja keskkonnamõju; soovitab seetõttu hoogustada investeeringuid ja arendustegevust põllumajandusjäätmete ja vetikate baasil toodetavate uudsete säästvate biokütuste vallas;

| 109. | tuletab meelde, kui oluline on energia tootmisel keskkonnaalane terviklikkus; kutsub liikmesriike üles rangelt kohaldama keskkonnamõju hindamist mis tahes energiatootmise, sealhulgas ka mittetraditsioonilise gaasi suhtes; |
| --- | --- |

109.

tuletab meelde, kui oluline on energia tootmisel keskkonnaalane terviklikkus; kutsub liikmesriike üles rangelt kohaldama keskkonnamõju hindamist mis tahes energiatootmise, sealhulgas ka mittetraditsioonilise gaasi suhtes;

| 110. | kutsub komisjoni üles toetama seda, et kõikidesse tootja- ja transiitriikidega sõlmitavatesse kaubandus-, assotsieerimis- ning partnerlus- ja koostöölepingutesse lisataks nn energiajulgeoleku klausel, milles sätestataks käitumisjuhend ja selgesõnalised meetmed juhuks, kui üks partneritest põhjustab tingimustes ühepoolseid muudatusi; |
| --- | --- |

110.

kutsub komisjoni üles toetama seda, et kõikidesse tootja- ja transiitriikidega sõlmitavatesse kaubandus-, assotsieerimis- ning partnerlus- ja koostöölepingutesse lisataks nn energiajulgeoleku klausel, milles sätestataks käitumisjuhend ja selgesõnalised meetmed juhuks, kui üks partneritest põhjustab tingimustes ühepoolseid muudatusi;

| 111. | märgib, kui oluline on laialdane koostöö Arktika piirkonnas, eelkõige Euro-Atlandi piirkonna riikide vahel ning erikorda käsitlev kokkulepe; kutsub seepärast komisjoni üles esitama põhjalikku hinnangut selle kohta, millised eelised ja ohud on ELi osalemisel Arktikaga seotud küsimustes, ning keskkonnariskide analüüsi, arvestades eelkõige Kaug-Arktikas asuvate piirkondade haavatavuse ja asendamatusega; |
| --- | --- |

111.

märgib, kui oluline on laialdane koostöö Arktika piirkonnas, eelkõige Euro-Atlandi piirkonna riikide vahel ning erikorda käsitlev kokkulepe; kutsub seepärast komisjoni üles esitama põhjalikku hinnangut selle kohta, millised eelised ja ohud on ELi osalemisel Arktikaga seotud küsimustes, ning keskkonnariskide analüüsi, arvestades eelkõige Kaug-Arktikas asuvate piirkondade haavatavuse ja asendamatusega;

| 112. | märgib, et Arktika akvatoorium on Euroopa Liidu jaoks erilise tähtsusega naabermerekeskkond, millel on oluline osa kliimamuutuste leevendamisel; rõhutab, et Arktika vetega seotud tõsised keskkonnaprobleemid nõuavad eritähelepanu, et tagada Arktika keskkonna kaitsmine avamerel toimuva nafta ja gaasi tootmis- ja uurimistegevuse puhul, pidades silmas katastroofiohtu ja vajadust tõhusalt reageerida; julgustab Arktika Nõukogu liikmeteks olevaid liikmesriike edendama jõupingutusi võimalikult rangete keskkonnaohutuse standardite säilitamiseks selle haavatava ja ainulaadse ökosüsteemi suhtes, luues selleks muu hulgas rahvusvahelisi vahendeid mere naftareostuse ärahoidmiseks Arktikas, valmiduseks ja asjakohaseks tegutsemiseks sellises olukorras, ning eelkõige soovitama valitsustele aktiivselt tegevuspõhimõtteid, mis aitaksid vältida avamerel nafta ja gaasi tootmis- ja uurimistegevuse lubamist seni, kui on võimalik tagada tõhus tegutsemine selliste õnnetuste korral; |
| --- | --- |

112.

märgib, et Arktika akvatoorium on Euroopa Liidu jaoks erilise tähtsusega naabermerekeskkond, millel on oluline osa kliimamuutuste leevendamisel; rõhutab, et Arktika vetega seotud tõsised keskkonnaprobleemid nõuavad eritähelepanu, et tagada Arktika keskkonna kaitsmine avamerel toimuva nafta ja gaasi tootmis- ja uurimistegevuse puhul, pidades silmas katastroofiohtu ja vajadust tõhusalt reageerida; julgustab Arktika Nõukogu liikmeteks olevaid liikmesriike edendama jõupingutusi võimalikult rangete keskkonnaohutuse standardite säilitamiseks selle haavatava ja ainulaadse ökosüsteemi suhtes, luues selleks muu hulgas rahvusvahelisi vahendeid mere naftareostuse ärahoidmiseks Arktikas, valmiduseks ja asjakohaseks tegutsemiseks sellises olukorras, ning eelkõige soovitama valitsustele aktiivselt tegevuspõhimõtteid, mis aitaksid vältida avamerel nafta ja gaasi tootmis- ja uurimistegevuse lubamist seni, kui on võimalik tagada tõhus tegutsemine selliste õnnetuste korral;

o

o o

| 113. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

113.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0238.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0086.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0444.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0443.

(6)  Direktiiv 2009/28/EÜ, 23. aprill 2009 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16). Direktiivi muutmise ettepanek (COM(2012)0595) on parajasti arutamisel.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/76 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/76

---

P7_TA(2013)0089

Euroopa Liidu tuumaelektrijaamade riskide ja ohutuse hindamine (nn vastupidavustestid)

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon Euroopa Liidu tuumaelektrijaamade riskide ja ohutuse hindamise (nn vastupidavustestide) ja sellega seotud meetmete kohta (2012/2830(RSP))

(2016/C 036/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2012. aasta teatist Euroopa Liidu tuumaelektrijaamade riskide ja ohutuse igakülgse hindamise (nn vastupidavustestide) ja sellega seotud meetmete kohta (COM(2012)0571), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2012. aasta teatist Euroopa Liidu tuumaelektrijaamade riskide ja ohutuse igakülgse hindamise (nn vastupidavustestide) ja sellega seotud meetmete kohta (COM(2012)0571),

| — | võttes arvesse tuumaohutust reguleerivate asutuste Euroopa töörühma (ENSREG) korraldatud kohapealseid andmete kogumise külastusi, mis toimusid pärast vastupidavustestide hindamismenetluse lõppu eesmärgiga vahetada teavet võetud, kavandatud või kaalumisel olevate meetmete kohta kohapealsel tasandil, et suurendada vastupidavustestide tulemusena ohutust ja teha kindlaks head tavad, märkimisväärsed edusammud ning nimetatud meetmete rakendamisel saadud õppetunnid ja üleskerkinud probleemid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tuumaohutust reguleerivate asutuste Euroopa töörühma (ENSREG) korraldatud kohapealseid andmete kogumise külastusi, mis toimusid pärast vastupidavustestide hindamismenetluse lõppu eesmärgiga vahetada teavet võetud, kavandatud või kaalumisel olevate meetmete kohta kohapealsel tasandil, et suurendada vastupidavustestide tulemusena ohutust ja teha kindlaks head tavad, märkimisväärsed edusammud ning nimetatud meetmete rakendamisel saadud õppetunnid ja üleskerkinud probleemid,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24.–25. märtsi 2011. aasta järeldusi ja eelkõige üleskutset Euroopa Liidu sõltumatutele riiklikele asutustele viia läbi kõigi ELi tuumarajatiste riskide ja ohutuse igakülgne ja läbipaistev hindamine, pidades silmas Jaapanis Fukushima Daiichi tuumaelektrijaamas toimunud õnnetusest tehtud järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24.–25. märtsi 2011. aasta järeldusi ja eelkõige üleskutset Euroopa Liidu sõltumatutele riiklikele asutustele viia läbi kõigi ELi tuumarajatiste riskide ja ohutuse igakülgne ja läbipaistev hindamine, pidades silmas Jaapanis Fukushima Daiichi tuumaelektrijaamas toimunud õnnetusest tehtud järeldusi,

| — | võttes arvesse, et 1. augustil 2012 kiideti heaks ENSREGi tegevuskava, millega tagati, et liikmesriikide reguleerivad asutused ja ENSREG käsitlevad järjepidevalt vastupidavustestide vastastikusest hindamisest tulenevaid soovitusi ja ettepanekuid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et 1. augustil 2012 kiideti heaks ENSREGi tegevuskava, millega tagati, et liikmesriikide reguleerivad asutused ja ENSREG käsitlevad järjepidevalt vastupidavustestide vastastikusest hindamisest tulenevaid soovitusi ja ettepanekuid,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik (1) ja milles rõhutatakse, et liikmesriikide vastutust tuumaseadmete ohutuse eest peetakse aluspõhimõtteks ning liikmesriikide reguleerivatele asutustele kuulub esmane vastutus tuumaseadmete ohutuse järelevalve eest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik (1) ja milles rõhutatakse, et liikmesriikide vastutust tuumaseadmete ohutuse eest peetakse aluspõhimõtteks ning liikmesriikide reguleerivatele asutustele kuulub esmane vastutus tuumaseadmete ohutuse järelevalve eest,

| — | võttes arvesse ENSREGi aruannet ENSREGi ja komisjoni kohaldatud vastupidavustestide vastastikuse hindamise kohta ning sellega seonduvat ENSREGi ja komisjoni 26. aprillil 2012 esitatud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ENSREGi aruannet ENSREGi ja komisjoni kohaldatud vastupidavustestide vastastikuse hindamise kohta ning sellega seonduvat ENSREGi ja komisjoni 26. aprillil 2012 esitatud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse 2011. aastal Jaapani Fukushima Daiichi tuumaelektrijaamas aset leidnud tuumakatastroofi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2011. aastal Jaapani Fukushima Daiichi tuumaelektrijaamas aset leidnud tuumakatastroofi,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28.–29. juuni 2012. aasta järeldusi, eelkõige üleskutset, et liikmesriigid tagaksid ENSREGi avaldatud aruandes esitatud soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise pärast tuumaohutuse vastupidavustestide lõpuleviimist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28.–29. juuni 2012. aasta järeldusi, eelkõige üleskutset, et liikmesriigid tagaksid ENSREGi avaldatud aruandes esitatud soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise pärast tuumaohutuse vastupidavustestide lõpuleviimist,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. juuli 2011. aasta direktiivi 2011/70/Euratom, millega luuakse ühenduse raamistik kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. juuli 2011. aasta direktiivi 2011/70/Euratom, millega luuakse ühenduse raamistik kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 2 ja 30, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 2 ja 30,

| — | võttes arvesse küsimust komisjonile Euroopa Liidu tuumaelektrijaamade riskide ja ohutuse igakülgse hindamise (nn vastupidavustestide) ja sellega seotud meetmete kohta (O-000183/2012 – B7-0108/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse küsimust komisjonile Euroopa Liidu tuumaelektrijaamade riskide ja ohutuse igakülgse hindamise (nn vastupidavustestide) ja sellega seotud meetmete kohta (O-000183/2012 – B7-0108/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni 16. oktoobri 2012. aasta raportis ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend (A7-0327/2012), nõutakse, et tuumaohutus kolmandates riikides vastaks Euroopa ohutusstandarditele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni 16. oktoobri 2012. aasta raportis ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend (A7-0327/2012), nõutakse, et tuumaohutus kolmandates riikides vastaks Euroopa ohutusstandarditele;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu tuumaelektrijaamade riskide ja ohutuse igakülgne hindamine (nn vastupidavustestid) ja sellega seotud meetmed viidi läbi selleks, et lähemalt uurida tuumaelektrijaamade valmisolekut mitmeteks äärmuslikeks olukordadeks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu tuumaelektrijaamade riskide ja ohutuse igakülgne hindamine (nn vastupidavustestid) ja sellega seotud meetmed viidi läbi selleks, et lähemalt uurida tuumaelektrijaamade valmisolekut mitmeteks äärmuslikeks olukordadeks;

| 1. | võtab Fukushima õnnetuse kontekstis teadmiseks komisjoni teatise vastupidavustestide ja nende tulemuste kohta; tunnustab komisjoni eelkõige ENSREGi kaudu tehtud jõupingutusi ja liikmesriikide reguleerivate asutuste tööd selle nimel, et korraldada vastupidavustest 145 reaktorile ELis ja 20 reaktorile väljaspool Euroopa Liitu; rõhutab selle menetluse ja tema olemuse kui maailma tasandil enneolematu toimingu kasulikkust; loodab, et vastupidavustestide tulemused aitavad parandada Euroopa tuumaohutuse kultuuri, olles seega rahvusvaheliselt juhtivaks eeskujuks; avaldab kiitust püüdluste eest muuta vastupidavustestid võimalikult läbipaistvaks; |
| --- | --- |

1.

võtab Fukushima õnnetuse kontekstis teadmiseks komisjoni teatise vastupidavustestide ja nende tulemuste kohta; tunnustab komisjoni eelkõige ENSREGi kaudu tehtud jõupingutusi ja liikmesriikide reguleerivate asutuste tööd selle nimel, et korraldada vastupidavustest 145 reaktorile ELis ja 20 reaktorile väljaspool Euroopa Liitu; rõhutab selle menetluse ja tema olemuse kui maailma tasandil enneolematu toimingu kasulikkust; loodab, et vastupidavustestide tulemused aitavad parandada Euroopa tuumaohutuse kultuuri, olles seega rahvusvaheliselt juhtivaks eeskujuks; avaldab kiitust püüdluste eest muuta vastupidavustestid võimalikult läbipaistvaks;

| 2. | võtab teadmiseks vastastikuse hindamise aruande peamised järeldused, milles tuuakse välja neli peamist valdkonda, milles tuleks Euroopas teha täiustusi: (1) Lääne-Euroopa tuumaohutust reguleerivate asutuste ühenduse (WENRA) suuniste koostamine loodusohtude ja ohutusvarude hindamise kohta, milles võetakse arvesse Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) olemasolevaid suuniseid, (2) ohutuse korralise ülevaatuse tähtsuse rõhutamine, (3) tunnustatud meetmete rakendamine ümbritseva kesta terviklikkuse säilitamiseks, ning (4) loodusohtudest tulenevate õnnetuste vähendamine ja nende tagajärgede piiramine; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks vastastikuse hindamise aruande peamised järeldused, milles tuuakse välja neli peamist valdkonda, milles tuleks Euroopas teha täiustusi: (1) Lääne-Euroopa tuumaohutust reguleerivate asutuste ühenduse (WENRA) suuniste koostamine loodusohtude ja ohutusvarude hindamise kohta, milles võetakse arvesse Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) olemasolevaid suuniseid, (2) ohutuse korralise ülevaatuse tähtsuse rõhutamine, (3) tunnustatud meetmete rakendamine ümbritseva kesta terviklikkuse säilitamiseks, ning (4) loodusohtudest tulenevate õnnetuste vähendamine ja nende tagajärgede piiramine;

| 3. | tõdeb, et pärast neid vastupidavusteste on riigid asunud rakendama või kavandama meetmeid, millega parandada oma tuumajaamade ohutust Fukushima õnnetusest saadud kogemuste alusel; avaldab heameelt asjaolu üle, et ENSREG ja komisjon leppisid kokku tegevuskavas soovitustel põhinevate järelmeetmete võtmiseks ning et kõiki meetmeid tuumaohutuse suurendamiseks võetakse ühiselt Euroopa tasandil; rõhutab, et komisjon tegi vastastikuse hindamise põhjal kindlaks meetmed, mille võtmist tuleks kaaluda ELi tasandil; kutsub kõiki osalejaid üles tagama viivitamata asjakohased järelmeetmed seoses vastastikuses eksperdihinnangus sisalduvate tulemuste ja soovitustega, sh kindlakstehtud heade tavadega; soovitab seoses sellega kinnitada ENSREGi juhtroll vastastikusel hindamisel põhinevate soovituste riiklikest tegevuskavadest lähtuva rakendamise järelevalves; palub ENSREGil anda korrapäraselt teavet edusammude kohta komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning palub teavitada parlamenti igal aastal tulemustest, meetmetest ja kavadest tuumaohutuse valdkonnas ja parlamendiga neis küsimustes konsulteerida; |
| --- | --- |

3.

tõdeb, et pärast neid vastupidavusteste on riigid asunud rakendama või kavandama meetmeid, millega parandada oma tuumajaamade ohutust Fukushima õnnetusest saadud kogemuste alusel; avaldab heameelt asjaolu üle, et ENSREG ja komisjon leppisid kokku tegevuskavas soovitustel põhinevate järelmeetmete võtmiseks ning et kõiki meetmeid tuumaohutuse suurendamiseks võetakse ühiselt Euroopa tasandil; rõhutab, et komisjon tegi vastastikuse hindamise põhjal kindlaks meetmed, mille võtmist tuleks kaaluda ELi tasandil; kutsub kõiki osalejaid üles tagama viivitamata asjakohased järelmeetmed seoses vastastikuses eksperdihinnangus sisalduvate tulemuste ja soovitustega, sh kindlakstehtud heade tavadega; soovitab seoses sellega kinnitada ENSREGi juhtroll vastastikusel hindamisel põhinevate soovituste riiklikest tegevuskavadest lähtuva rakendamise järelevalves; palub ENSREGil anda korrapäraselt teavet edusammude kohta komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning palub teavitada parlamenti igal aastal tulemustest, meetmetest ja kavadest tuumaohutuse valdkonnas ja parlamendiga neis küsimustes konsulteerida;

| 4. | tuletab siiski meelde, et komisjoni ja ENSREGi algatusel läbi viidud vastupidavustestid olid ulatuselt piiratud ning nende põhieesmärk oli hinnata tuumaelektrijaamade töökindlust ja valmisolekut äärmiselt tõsiste välissündmuste korral; on seetõttu seisukohal, et vastupidavustestidega kavatseti eelkõige hinnata tuumaelektrijaamade töökindlust ja valmisolekut niisuguste tõsiste välissündmuste korral ning need ei olnud ega saanudki olla mõeldud asendama tuumaelektrijaamade üksikasjalikke ohutusülevaatusi, mis viiakse läbi liikmesriigi pädevuses tuumaelektrijaamade tuumaohutuse hindamiseks; palub komisjonil seetõttu lisada tulevastesse vastupidavustestidesse eraldi kriteeriumina tuumaelektrijaamade üldise töökindluse (iseäranis seoses võimalike pragudega surveanumates); |
| --- | --- |

4.

tuletab siiski meelde, et komisjoni ja ENSREGi algatusel läbi viidud vastupidavustestid olid ulatuselt piiratud ning nende põhieesmärk oli hinnata tuumaelektrijaamade töökindlust ja valmisolekut äärmiselt tõsiste välissündmuste korral; on seetõttu seisukohal, et vastupidavustestidega kavatseti eelkõige hinnata tuumaelektrijaamade töökindlust ja valmisolekut niisuguste tõsiste välissündmuste korral ning need ei olnud ega saanudki olla mõeldud asendama tuumaelektrijaamade üksikasjalikke ohutusülevaatusi, mis viiakse läbi liikmesriigi pädevuses tuumaelektrijaamade tuumaohutuse hindamiseks; palub komisjonil seetõttu lisada tulevastesse vastupidavustestidesse eraldi kriteeriumina tuumaelektrijaamade üldise töökindluse (iseäranis seoses võimalike pragudega surveanumates);

| 5. | rõhutab, et vastupidavustestid on puudulikud ja arvesse ei võetud selliseid riske nagu teisesed sündmused, materjalide vananemine, inimlikud eksimused, konkreetsed defektid reaktorianumas ja paljusid muid puudusi; toonitab seetõttu, et edukalt läbitud vastupidavustest ei taga seda, et tuumarajatis on ohutu; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et vastupidavustestid on puudulikud ja arvesse ei võetud selliseid riske nagu teisesed sündmused, materjalide vananemine, inimlikud eksimused, konkreetsed defektid reaktorianumas ja paljusid muid puudusi; toonitab seetõttu, et edukalt läbitud vastupidavustest ei taga seda, et tuumarajatis on ohutu;

| 6. | märgib, et praegused tulemused kajastavad mitme ELi mittekuuluva riigi osalemist, kuigi osaliselt kasutati neis erinevat metoodikat ja ajakava; |
| --- | --- |

6.

märgib, et praegused tulemused kajastavad mitme ELi mittekuuluva riigi osalemist, kuigi osaliselt kasutati neis erinevat metoodikat ja ajakava;

| 7. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid ergutaksid tuumaelektrijaamu omavaid ELi mittekuuluvaid riike, eelkõige naaberriike, kohaldama vastupidavusteste ja jagama nende tulemusi; rõhutab, et tähtis on tugevdada rahvusvahelisi tuumaohutus- ja tuumajulgeolekunorme ning neid nõuetekohaselt rakendada; innustab ELi jätkama sellealast koostööd rahvusvahelisel tasandil, eelkõige IAEA raames; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid ergutaksid tuumaelektrijaamu omavaid ELi mittekuuluvaid riike, eelkõige naaberriike, kohaldama vastupidavusteste ja jagama nende tulemusi; rõhutab, et tähtis on tugevdada rahvusvahelisi tuumaohutus- ja tuumajulgeolekunorme ning neid nõuetekohaselt rakendada; innustab ELi jätkama sellealast koostööd rahvusvahelisel tasandil, eelkõige IAEA raames;

| 8. | märgib, et tuumaohutuse konventsioon on õiguslik vahend, mille eesmärgiks on eelkõige tuumaohutuse kõrge taseme saavutamine ülemaailmsel tasandil ja mis kohustab konventsiooniosalisi (sh Euratomi) esitama oma kohustuste täitmise kohta aruandeid vastastikuseks hindamiseks konventsiooniosaliste korralistel koosolekutel, mis toimuvad IAEA egiidi all; ergutab kasutama tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendit, et edendada Euroopa kogemuste põhjal vastupidavustestide rakendamist rahvusvahelises ulatuses; |
| --- | --- |

8.

märgib, et tuumaohutuse konventsioon on õiguslik vahend, mille eesmärgiks on eelkõige tuumaohutuse kõrge taseme saavutamine ülemaailmsel tasandil ja mis kohustab konventsiooniosalisi (sh Euratomi) esitama oma kohustuste täitmise kohta aruandeid vastastikuseks hindamiseks konventsiooniosaliste korralistel koosolekutel, mis toimuvad IAEA egiidi all; ergutab kasutama tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendit, et edendada Euroopa kogemuste põhjal vastupidavustestide rakendamist rahvusvahelises ulatuses;

| 9. | tuletab meelde, et Fukushima tuumaõnnetus tõi taas päevakorda radioaktiivsete jäätmetega seotud ohud; märgib, et loodusõnnetused nagu maavärin või tsunami võivad kahjustada tegutsevate või ehitatavate tuumarajatiste ohutust ELis ja tema naaberriikides, kus on suur maavärina- ja tsunamioht, nagu näiteks Türgis Akkuyus; on arvamusel, et lisaks tuumaelektrijaamadele kohaldatavatele meetmetele tuleks liidu ja liikmesriikide tasandil võtta kõik asjakohased meetmed tagamaks, et radioaktiivsete jäätmete lõppladustamine ei toimu tuvastatud suure riskiga piirkondades; kutsub komisjoni üles toetama radioaktiivsete jäätmete võimalikult ohutuks ladustamiseks parimate ladustamiskohtade leidmist avatud ja erapooletul viisil; nõuab, et naaberriigid ja kandidaatriigid ühineksid Euroopa Liidu kiireloomulise radioloogilise teabe vahetuse süsteemiga (Ecurie); |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et Fukushima tuumaõnnetus tõi taas päevakorda radioaktiivsete jäätmetega seotud ohud; märgib, et loodusõnnetused nagu maavärin või tsunami võivad kahjustada tegutsevate või ehitatavate tuumarajatiste ohutust ELis ja tema naaberriikides, kus on suur maavärina- ja tsunamioht, nagu näiteks Türgis Akkuyus; on arvamusel, et lisaks tuumaelektrijaamadele kohaldatavatele meetmetele tuleks liidu ja liikmesriikide tasandil võtta kõik asjakohased meetmed tagamaks, et radioaktiivsete jäätmete lõppladustamine ei toimu tuvastatud suure riskiga piirkondades; kutsub komisjoni üles toetama radioaktiivsete jäätmete võimalikult ohutuks ladustamiseks parimate ladustamiskohtade leidmist avatud ja erapooletul viisil; nõuab, et naaberriigid ja kandidaatriigid ühineksid Euroopa Liidu kiireloomulise radioloogilise teabe vahetuse süsteemiga (Ecurie);

| 10. | kutsub liikmesriike ja riiklikke seadusandjaid rakendama ENSREGi vastastikuse hindamise aruandes esitatud soovitusi ja ettepanekuid, muu hulgas kindlakstehtud häid tavasid, ja vajadusel kohandama oma õigusakte, et võtta arvesse Fukushima Daiichi õnnetusest saadud kogemusi; |
| --- | --- |

10.

kutsub liikmesriike ja riiklikke seadusandjaid rakendama ENSREGi vastastikuse hindamise aruandes esitatud soovitusi ja ettepanekuid, muu hulgas kindlakstehtud häid tavasid, ja vajadusel kohandama oma õigusakte, et võtta arvesse Fukushima Daiichi õnnetusest saadud kogemusi;

| 11. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid tuumaohutuse reguleerimispõhimõtete määratlemiseks ELi töötavatele, dekomisjoneeritavatele ja juba dekomisjoneeritud tuumajaamadele; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid tuumaohutuse reguleerimispõhimõtete määratlemiseks ELi töötavatele, dekomisjoneeritavatele ja juba dekomisjoneeritud tuumajaamadele;

| 12. | nõuab, et seni, kuni tuumaelektrijaamu käitatakse, pannakse esikohale järelevalveasutuste sõltumatus ja läbipaistvus; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et seni, kuni tuumaelektrijaamu käitatakse, pannakse esikohale järelevalveasutuste sõltumatus ja läbipaistvus;

| 13. | nendib, et on erinevaid riiklikke lähenemisviise, kuidas hinnata lennuõnnetuse mõju tuumaelektrijaamade ohutusele; märgib, et lennuõnnetusi ei ole otsesõnu käsitatud käivitava sündmusena ohutuse hindamises ning üksnes nende mõju on välja toodud vastupidavustestide spetsifikatsioonides; peab siiski kahetsusväärseks, et ainult neli liikmesriiki on lisanud sellise hindamise oma vastupidavustestide aruannetesse; võtab sellegipoolest teadmiseks, et vastupidavustestide spetsifikatsioonides on märgitud, et „ohutusfunktsioonide kaotamise tagajärgede hindamine on asjakohane ka juhul, kui olukord on põhjustatud kaudsetest käivitavatest sündmustest, näiteks (...) lennuõnnetusest”; märgib samuti, et kuna see risk on eelkõige osa liikmesriigi riikliku julgeoleku probleemidest ja seega liikmesriigi suveräänsusest, tehti tuumajulgeoleku ajutisele töörühmale ülesandeks uurida seda küsimust üksikasjalikult ning avalikustada oma järeldused; on teadlik, et sel teemal kavandatakse edasisi liikmesriikidevahelisi arvamuste vahetusi asjakohaste foorumite, näiteks Euroopa tuumajulgeolekut reguleerivate asutuste ühenduse (ENSRA) raames; palub kõigil asjast huvitatud sidusrühmadel, sh liikmesriikidel, komisjonil, ENSREGil, ENSRA-l ja tuumaelektrijaamade käitajatel teha koostööd, et ette näha ja kokku leppida ühine lähenemisviis selle kohta, kuidas käsitleda lennuõnnetuse riski, tunnistades samas, et see risk on osa liikmesriikide riikliku julgeoleku probleemidest ja liikmesriikide suveräänsusest; |
| --- | --- |

13.

nendib, et on erinevaid riiklikke lähenemisviise, kuidas hinnata lennuõnnetuse mõju tuumaelektrijaamade ohutusele; märgib, et lennuõnnetusi ei ole otsesõnu käsitatud käivitava sündmusena ohutuse hindamises ning üksnes nende mõju on välja toodud vastupidavustestide spetsifikatsioonides; peab siiski kahetsusväärseks, et ainult neli liikmesriiki on lisanud sellise hindamise oma vastupidavustestide aruannetesse; võtab sellegipoolest teadmiseks, et vastupidavustestide spetsifikatsioonides on märgitud, et „ohutusfunktsioonide kaotamise tagajärgede hindamine on asjakohane ka juhul, kui olukord on põhjustatud kaudsetest käivitavatest sündmustest, näiteks (...) lennuõnnetusest”; märgib samuti, et kuna see risk on eelkõige osa liikmesriigi riikliku julgeoleku probleemidest ja seega liikmesriigi suveräänsusest, tehti tuumajulgeoleku ajutisele töörühmale ülesandeks uurida seda küsimust üksikasjalikult ning avalikustada oma järeldused; on teadlik, et sel teemal kavandatakse edasisi liikmesriikidevahelisi arvamuste vahetusi asjakohaste foorumite, näiteks Euroopa tuumajulgeolekut reguleerivate asutuste ühenduse (ENSRA) raames; palub kõigil asjast huvitatud sidusrühmadel, sh liikmesriikidel, komisjonil, ENSREGil, ENSRA-l ja tuumaelektrijaamade käitajatel teha koostööd, et ette näha ja kokku leppida ühine lähenemisviis selle kohta, kuidas käsitleda lennuõnnetuse riski, tunnistades samas, et see risk on osa liikmesriikide riikliku julgeoleku probleemidest ja liikmesriikide suveräänsusest;

| 14. | rõhutab, et ELis asub 47 tuumajaama kokku 111 reaktoriga kohtades, kus 30 km raadiuses elab üle 100 000 inimese; peab kahetsusväärseks, et vastupidavustestide ulatust ei laiendatud ümbruskonna hädaolukorraks ettevalmistatusele, hoolimata sellest, kui oluline see tegur on võimalike tuumaõnnetuste puhul elanikkonnale avalduva mõju vähendamisel; kiidab heaks komisjoni algatuse käivitada ENSREGi toetusel põhiliselt ELi piiriülestele regioonidele keskenduv uuring; palub komisjonil kavandatava tuumaohutust käsitleva direktiivi raames esitada soovitused piiriüleste ja riigisiseste ümbruskonna hädaolukorra ennetusmeetmete kohta; soovitab selles kontekstis tagada pädevate piiriüleste ametiasutuste kaasatus riiklikul ja piirkondlikul tasandil, pidades silmas nende ohutusalaseid tegevuskavu ning teabe- ja kommunikatsiooniprotsessi alaseid kogemusi juhtudel, kui tuumaelektrijaamad asuvad otse riigipiiril; Stresses that in the EU, 47 nuclear power plants, with 111 reactors between them, have more than 100 000 people living within a 30-km radius; regrets the fact that the scope of the stress tests was not extended to off-site emergency preparedness, despite the importance of this factor in limiting the impact of potential nuclear accidents on the population; welcomes the initiative undertaken by the Commission, with the support of ENSREG, of launching a study focusing on cross-border regions in the EU; asks the Commission, as part of the upcoming nuclear safety directive, to make recommendations on cross-border and in-country off-site emergency preventive measures; recommends, in this context, securing the involvement of the competent crossborder authorities at national and regional level, in terms of their safety action plans and experiences in information and communication processes where NPPs are located directly on national borders |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et ELis asub 47 tuumajaama kokku 111 reaktoriga kohtades, kus 30 km raadiuses elab üle 100 000 inimese; peab kahetsusväärseks, et vastupidavustestide ulatust ei laiendatud ümbruskonna hädaolukorraks ettevalmistatusele, hoolimata sellest, kui oluline see tegur on võimalike tuumaõnnetuste puhul elanikkonnale avalduva mõju vähendamisel; kiidab heaks komisjoni algatuse käivitada ENSREGi toetusel põhiliselt ELi piiriülestele regioonidele keskenduv uuring; palub komisjonil kavandatava tuumaohutust käsitleva direktiivi raames esitada soovitused piiriüleste ja riigisiseste ümbruskonna hädaolukorra ennetusmeetmete kohta; soovitab selles kontekstis tagada pädevate piiriüleste ametiasutuste kaasatus riiklikul ja piirkondlikul tasandil, pidades silmas nende ohutusalaseid tegevuskavu ning teabe- ja kommunikatsiooniprotsessi alaseid kogemusi juhtudel, kui tuumaelektrijaamad asuvad otse riigipiiril; Stresses that in the EU, 47 nuclear power plants, with 111 reactors between them, have more than 100 000 people living within a 30-km radius; regrets the fact that the scope of the stress tests was not extended to off-site emergency preparedness, despite the importance of this factor in limiting the impact of potential nuclear accidents on the population; welcomes the initiative undertaken by the Commission, with the support of ENSREG, of launching a study focusing on cross-border regions in the EU; asks the Commission, as part of the upcoming nuclear safety directive, to make recommendations on cross-border and in-country off-site emergency preventive measures; recommends, in this context, securing the involvement of the competent crossborder authorities at national and regional level, in terms of their safety action plans and experiences in information and communication processes where NPPs are located directly on national borders

| 15. | nõuab, et ELi kodanikke hoitaks täielikult kursis tuumaohutusega Euroopa Liidus ja nendega konsulteeritaks selles küsimuses; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et ELi kodanikke hoitaks täielikult kursis tuumaohutusega Euroopa Liidus ja nendega konsulteeritaks selles küsimuses;

| 16. | rõhutab, et kindla tuumaohutuse kultuuri jaoks on ülimalt tähtis kogenud oskustööjõu olemasolu; nõuab seepärast, et ELi ja liikmesriikide tasandil rakendataks kõik vajalikud meetmed, et edendada ja hoida tuumaohutuse, tuumajäätmete käitlemise, kiirguskaitse ja hädaolukorraks ettevalmistatusega seotud oskuste kõrget taset; kutsub komisjoni üles ergutama ekspertide ja heade tavade piiriülest vahetust, ning rõhutab, kui oluline on tagada sobivad töötingimused, eeskätt tööaeg, et mitte kahjustada tuumaohutust; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et kindla tuumaohutuse kultuuri jaoks on ülimalt tähtis kogenud oskustööjõu olemasolu; nõuab seepärast, et ELi ja liikmesriikide tasandil rakendataks kõik vajalikud meetmed, et edendada ja hoida tuumaohutuse, tuumajäätmete käitlemise, kiirguskaitse ja hädaolukorraks ettevalmistatusega seotud oskuste kõrget taset; kutsub komisjoni üles ergutama ekspertide ja heade tavade piiriülest vahetust, ning rõhutab, kui oluline on tagada sobivad töötingimused, eeskätt tööaeg, et mitte kahjustada tuumaohutust;

| 17. | soovitab ELil toetada rahvusvahelisi pingutusi, et töötada välja kõige kõrgemad ohutusnormid, mida tuleks rangelt kohaldada ja täiustada vastavalt teaduse arengule ja arvestades kodanike põhjendatud muresid; rõhutab sellega seoses, et ELi roll naabruspoliitikas on tuumaohutusalase koostöö vahend; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon tihedas koostöös IAEA, Espoo konventsiooni sekretariaadi ja teiste asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega võtaksid ühise vastutuse rahvusvaheliste tuumaohutusnormide tugevdamise ning nõuetekohase rakendamise eest; palub komisjonil kaaluda IAEA Fukushima õnnetuse järgset tegevuskava ja esitada kõikehõlmav tegevuskava ja konkreetsed meetmed selle elluviimiseks; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid koostöös IAEAga tegeleksid konstruktiivselt riikidega, kes ei ole kohaldanud läbipaistvaid tuumaohutuse vastupidavusteste, nagu Valgevene, Venemaa ja Türgi, ning nõuaksid neilt rahvusvahelistest ohutusnormidest kinnipidamist ja koostööd rahvusvaheliste ekspertidega tuumaelektrijaamade ettevalmistamise, ehitamise, käitamise ja dekomisjoneerimise kõigil etappidel; on sellega seoses veendunud, et EL peab kasutama täiel määral ära rahvusvaheliste organisatsioonide ja organite eksperdiarvamused; |
| --- | --- |

17.

soovitab ELil toetada rahvusvahelisi pingutusi, et töötada välja kõige kõrgemad ohutusnormid, mida tuleks rangelt kohaldada ja täiustada vastavalt teaduse arengule ja arvestades kodanike põhjendatud muresid; rõhutab sellega seoses, et ELi roll naabruspoliitikas on tuumaohutusalase koostöö vahend; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon tihedas koostöös IAEA, Espoo konventsiooni sekretariaadi ja teiste asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega võtaksid ühise vastutuse rahvusvaheliste tuumaohutusnormide tugevdamise ning nõuetekohase rakendamise eest; palub komisjonil kaaluda IAEA Fukushima õnnetuse järgset tegevuskava ja esitada kõikehõlmav tegevuskava ja konkreetsed meetmed selle elluviimiseks; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid koostöös IAEAga tegeleksid konstruktiivselt riikidega, kes ei ole kohaldanud läbipaistvaid tuumaohutuse vastupidavusteste, nagu Valgevene, Venemaa ja Türgi, ning nõuaksid neilt rahvusvahelistest ohutusnormidest kinnipidamist ja koostööd rahvusvaheliste ekspertidega tuumaelektrijaamade ettevalmistamise, ehitamise, käitamise ja dekomisjoneerimise kõigil etappidel; on sellega seoses veendunud, et EL peab kasutama täiel määral ära rahvusvaheliste organisatsioonide ja organite eksperdiarvamused;

| 18. | on seisukohal, et EL peaks Euratomi asutamislepingu kohaselt tegema tihedat koostööd IAEAga tuumaohutuse vallas; rõhutab, et nõukogu määruse, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend, tulemuseks peaks olema teiste hulgas Jaapani abistamine Fukushima Daiichi tuumaobjekti stabiliseerimisel ja parandamisel ning abi andmine kiirguskaitse ja toiduohutuse valdkonnas riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et EL peaks Euratomi asutamislepingu kohaselt tegema tihedat koostööd IAEAga tuumaohutuse vallas; rõhutab, et nõukogu määruse, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend, tulemuseks peaks olema teiste hulgas Jaapani abistamine Fukushima Daiichi tuumaobjekti stabiliseerimisel ja parandamisel ning abi andmine kiirguskaitse ja toiduohutuse valdkonnas riiklikul tasandil;

| 19. | märgib, et riiklikud reguleerivad asutused tegid vastupidavustestide põhjal järelduse, et tehnilisi põhjusi ühegi ELis asuva tuumaelektrijaama sulgemiseks ei ole; rõhutab sellegipoolest, et vastupidavustestidest ilmnes, et praktiliselt kõikides tuumaelektrijaamades on vaja suurendada kohaspetsiifilist ohutust, kuna leiti, et on vaja võtta märkimisväärne arv tehnilise ajakohastamise meetmeid, ning et varasemate meetmete rakendamine ei ole veel lõpule viidud; nõuab vajalike ajakohastamismeetmete viivitamatut rakendamist ja juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriikide kehtestatud kokkuhoiumeetmed ei tohi ohustada tuumajulgeoleku ja -ohutuse meetmete võtmist; |
| --- | --- |

19.

märgib, et riiklikud reguleerivad asutused tegid vastupidavustestide põhjal järelduse, et tehnilisi põhjusi ühegi ELis asuva tuumaelektrijaama sulgemiseks ei ole; rõhutab sellegipoolest, et vastupidavustestidest ilmnes, et praktiliselt kõikides tuumaelektrijaamades on vaja suurendada kohaspetsiifilist ohutust, kuna leiti, et on vaja võtta märkimisväärne arv tehnilise ajakohastamise meetmeid, ning et varasemate meetmete rakendamine ei ole veel lõpule viidud; nõuab vajalike ajakohastamismeetmete viivitamatut rakendamist ja juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriikide kehtestatud kokkuhoiumeetmed ei tohi ohustada tuumajulgeoleku ja -ohutuse meetmete võtmist;

| 20. | palub tõhusa poliitikakujundamise ja läbipaistva avaliku arutelu huvides, et vastupidavustestide alusel soovitatud ohutuse parandamiseks vajalike meetmete esialgseid hinnangulisi üldkulusid ELis kasutatava 132 reaktori jaoks (10–25 miljardit eurot lähiaastatel) lähemalt põhjendataks üksikasjalikuma kuluanalüüsiga, mille viivad läbi riiklikud reguleerivad asutused koostöös tuumajaamade käitajatega, ning võimaluse korral seotaks need kulud vastavate määratud soovitustega; on seisukohal, et selliste parandustega seotud mis tahes kulud peavad täies ulatuses kandma tuumajaamade käitajad ja mitte maksumaksjad; palub komisjonil seda küsimust lähemalt uurida, sealhulgas seoses oma pädevusega konkurentsipoliitikas; |
| --- | --- |

20.

palub tõhusa poliitikakujundamise ja läbipaistva avaliku arutelu huvides, et vastupidavustestide alusel soovitatud ohutuse parandamiseks vajalike meetmete esialgseid hinnangulisi üldkulusid ELis kasutatava 132 reaktori jaoks (10–25 miljardit eurot lähiaastatel) lähemalt põhjendataks üksikasjalikuma kuluanalüüsiga, mille viivad läbi riiklikud reguleerivad asutused koostöös tuumajaamade käitajatega, ning võimaluse korral seotaks need kulud vastavate määratud soovitustega; on seisukohal, et selliste parandustega seotud mis tahes kulud peavad täies ulatuses kandma tuumajaamade käitajad ja mitte maksumaksjad; palub komisjonil seda küsimust lähemalt uurida, sealhulgas seoses oma pädevusega konkurentsipoliitikas;

| 21. | rõhutab, et üldine tuumaohutuse ja -julgeoleku poliitika peaks hõlmama kõiki tuumarajatisi, tuumkütuse ja tuumareaktorite ohutust, tuumajäätmete käitlemist ja dekomisjoneerimist, käitamisohutust, piisavate inimressursside olemasolu, ohutustingimuste pidevat parandamist selle sektori töötajate jaoks ning hädaolukorraks valmisolekut, sh plaani piiriülese ümbruskonna hädaolukorra puhuks; lisaks tuleks selle poliitika abil tagada ranged ja sõltumatud reguleerivad asutused; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et üldine tuumaohutuse ja -julgeoleku poliitika peaks hõlmama kõiki tuumarajatisi, tuumkütuse ja tuumareaktorite ohutust, tuumajäätmete käitlemist ja dekomisjoneerimist, käitamisohutust, piisavate inimressursside olemasolu, ohutustingimuste pidevat parandamist selle sektori töötajate jaoks ning hädaolukorraks valmisolekut, sh plaani piiriülese ümbruskonna hädaolukorra puhuks; lisaks tuleks selle poliitika abil tagada ranged ja sõltumatud reguleerivad asutused;

| 22. | on seisukohal, et nii kaua, kui praegused tuumaelektrijaamad edasi tegutsevad ja ehitatakse uusi tuumajaamu, peab tuumaohutuse tase ELis ja samuti naabruskonna kolmandates riikides kajastama kõige esmases järjekorras kõrgeimaid ohutuse ja turvalisuse tavasid ja norme maailmas; rõhutab vajadust tagada nende probleemide käsitlemine tuumaelektrijaamade kogu olelusringi vältel, kuhu kuulub ka nende võimalik dekomisjoneerimine; rõhutab eelkõige, et tuumaelektrijaama ohutuskriteeriumite hindamisel tuleks võtta arvesse kulusid, mis tekivad olelusringi jooksul (asukohavalik, kavandamine, ehitus, kasutuselevõtt, käitamine ja dekomisjoneerimine); tuletab meelde, et kulude ja riskide analüüs mängib tuumarajatise edasisel käitamisel olulist rolli; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et nii kaua, kui praegused tuumaelektrijaamad edasi tegutsevad ja ehitatakse uusi tuumajaamu, peab tuumaohutuse tase ELis ja samuti naabruskonna kolmandates riikides kajastama kõige esmases järjekorras kõrgeimaid ohutuse ja turvalisuse tavasid ja norme maailmas; rõhutab vajadust tagada nende probleemide käsitlemine tuumaelektrijaamade kogu olelusringi vältel, kuhu kuulub ka nende võimalik dekomisjoneerimine; rõhutab eelkõige, et tuumaelektrijaama ohutuskriteeriumite hindamisel tuleks võtta arvesse kulusid, mis tekivad olelusringi jooksul (asukohavalik, kavandamine, ehitus, kasutuselevõtt, käitamine ja dekomisjoneerimine); tuletab meelde, et kulude ja riskide analüüs mängib tuumarajatise edasisel käitamisel olulist rolli;

| 23. | on seisukohal, et väliste ohtude juhtimisel tuleks lähtuda vähemalt IAEA suuniste kohasest hindamisest ning mittetehnilisi aspekte ei tohi alahinnata; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et väliste ohtude juhtimisel tuleks lähtuda vähemalt IAEA suuniste kohasest hindamisest ning mittetehnilisi aspekte ei tohi alahinnata;

| 24. | märgib, et erinevused liikmesriikide vahel võivad tuua kaasa erinevad lähenemisviisid tuumaohutuse reguleerimisele, aga et kõik liikmesriigid on IAEA tuumaohutuse norme kehtestava konventsiooni osalised ja neil kõigil on kohustus järgida ja rakendada 2009. aastal vastu võetud ELi tuumaohutusalaste õigusaktide sätteid; |
| --- | --- |

24.

märgib, et erinevused liikmesriikide vahel võivad tuua kaasa erinevad lähenemisviisid tuumaohutuse reguleerimisele, aga et kõik liikmesriigid on IAEA tuumaohutuse norme kehtestava konventsiooni osalised ja neil kõigil on kohustus järgida ja rakendada 2009. aastal vastu võetud ELi tuumaohutusalaste õigusaktide sätteid;

| 25. | tõdeb, et komisjoni teatise ja ENSREGi vastastikuse eksperdihinnangu aruande kohaselt näitas vastupidavustestide läbiviimine korrapäraste ohutusülevaatuste positiivset panust tõhusa vahendina, mille abil saab hoida ja parandada tuumaelektrijaamade ohutust ja töökindlust; toob näiteks ENSREGi seisukoha, et loodusõnnetuste oht ja asjakohased tuumajaamu käsitlevad sätted tuleks ümber hinnata vähemalt kord viie või kümne aasta tagant; soovitab, et korrapärased ülevaatused peaksid tuginema ühistele ohutusnormidele ja et tuumaohutuse õigusraamistiku läbivaatamisel käsitletaks vastavaid sätteid; |
| --- | --- |

25.

tõdeb, et komisjoni teatise ja ENSREGi vastastikuse eksperdihinnangu aruande kohaselt näitas vastupidavustestide läbiviimine korrapäraste ohutusülevaatuste positiivset panust tõhusa vahendina, mille abil saab hoida ja parandada tuumaelektrijaamade ohutust ja töökindlust; toob näiteks ENSREGi seisukoha, et loodusõnnetuste oht ja asjakohased tuumajaamu käsitlevad sätted tuleks ümber hinnata vähemalt kord viie või kümne aasta tagant; soovitab, et korrapärased ülevaatused peaksid tuginema ühistele ohutusnormidele ja et tuumaohutuse õigusraamistiku läbivaatamisel käsitletaks vastavaid sätteid;

| 26. | kiidab heaks tuumaohutuse direktiivi eelseisva läbivaatamise, millel peaksid olema kõrged eesmärgid ja mis peaks andma võimaluse oluliste täienduste tegemiseks sellistes valdkondades nagu ohutusmenetlused ja -raamistikud – eelkõige selliste siduvate tuumaohutusnormide määratlemine ja rakendamine, mis kajastavad tehnilistes, regulatiivsetes ja käitamisega seotud aspektides ELi tipptasemel tavasid –, tuumavaldkonda reguleeriva asutuse roll ja vahendid, suurendades eelkõige reguleeriva asutuse sõltumatust, avatust ja läbipaistvust ning tugevdades samas seiret ja vastastikust hindamist; rõhutab, et tuumaohutuse õigusraamistiku läbivaatamisel tuleks arvesse võtta käimasolevat rahvusvahelist tööd, mille üheks näiteks on IAEA tasandil tehtav töö; |
| --- | --- |

26.

kiidab heaks tuumaohutuse direktiivi eelseisva läbivaatamise, millel peaksid olema kõrged eesmärgid ja mis peaks andma võimaluse oluliste täienduste tegemiseks sellistes valdkondades nagu ohutusmenetlused ja -raamistikud – eelkõige selliste siduvate tuumaohutusnormide määratlemine ja rakendamine, mis kajastavad tehnilistes, regulatiivsetes ja käitamisega seotud aspektides ELi tipptasemel tavasid –, tuumavaldkonda reguleeriva asutuse roll ja vahendid, suurendades eelkõige reguleeriva asutuse sõltumatust, avatust ja läbipaistvust ning tugevdades samas seiret ja vastastikust hindamist; rõhutab, et tuumaohutuse õigusraamistiku läbivaatamisel tuleks arvesse võtta käimasolevat rahvusvahelist tööd, mille üheks näiteks on IAEA tasandil tehtav töö;

| 27. | palub komisjonil esitada ettepanek, et tagada siseriiklike tuumavaldkonda reguleerivate asutuste täielik ja tegelik tegevuslik sõltumatus tuumaenergiat propageerivast või seda kasutavast mis tahes asutusest või institutsioonist; |
| --- | --- |

27.

palub komisjonil esitada ettepanek, et tagada siseriiklike tuumavaldkonda reguleerivate asutuste täielik ja tegelik tegevuslik sõltumatus tuumaenergiat propageerivast või seda kasutavast mis tahes asutusest või institutsioonist;

| 28. | tõdeb, et tähtis on rakendada soovitused tihedas koostöös tuumaohutusega tegelevate asutustega, andes hinnangu sellele, mil määral oleks vaja laiendada korrapärase ohutusülevaatuse ulatust; kordab, et vaja on tihedat piiriülest koostööd ja heade tavade vahetamist selles vallas, samuti teabevahetuse koordineerimist; on arvamusel, et samaaegselt tuleb kindlustada piiriülese ohutuse ja järelevalve tagatiste olemasolu; on seisukohal, et sellega seoses tuleb arvesse võtta tuumajaamast 50 km raadiuses elavaid inimesi, ja kui küsimus puudutab enamikku naaberliikmesriigi elanikest, tuleb kõikidesse otsustesse kaasata ka asjakohase liikmesriigi vastutav asutus; |
| --- | --- |

28.

tõdeb, et tähtis on rakendada soovitused tihedas koostöös tuumaohutusega tegelevate asutustega, andes hinnangu sellele, mil määral oleks vaja laiendada korrapärase ohutusülevaatuse ulatust; kordab, et vaja on tihedat piiriülest koostööd ja heade tavade vahetamist selles vallas, samuti teabevahetuse koordineerimist; on arvamusel, et samaaegselt tuleb kindlustada piiriülese ohutuse ja järelevalve tagatiste olemasolu; on seisukohal, et sellega seoses tuleb arvesse võtta tuumajaamast 50 km raadiuses elavaid inimesi, ja kui küsimus puudutab enamikku naaberliikmesriigi elanikest, tuleb kõikidesse otsustesse kaasata ka asjakohase liikmesriigi vastutav asutus;

| 29. | on seisukohal, et liikmesriigid peaksid ühenduse osalusel edendama asjakohaseid teabe- ja teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, et teavitada kodanikke vastupidavustestide vajadusest ja kasulikkusest; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et liikmesriigid peaksid ühenduse osalusel edendama asjakohaseid teabe- ja teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, et teavitada kodanikke vastupidavustestide vajadusest ja kasulikkusest;

| 30. | kiidab sellega seoses heaks komisjoni kavatsuse esitada tuumakindlustuse ja -vastutuse valdkonnas ettepanekuid õiguslike ja muude vahendite kohta; tuletab meelde, et tuumaenergiaalast tsiviilvastutust juba reguleeritakse rahvusvaheliste konventsioonidega (Pariisi ja Viini konventsioon); on sellegipoolest arvamusel, et tuumajaamade käitajatelt ja tuumajäätmete käitlemisloa omanikelt tuleks nõuda kõikide rahaliste vahendite olemasolu kindlustuse ja muude finantsinstrumentide kaudu, mis võimaldavad neil täiel määral katta kõik kulud, mida neilt võib sisse nõuda õnnetuse korral inimestele ja keskkonnale tekitatud kahjude eest; palub komisjonil sellega seoses esitada vastavateemalised ettepanekud 2013. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

30.

kiidab sellega seoses heaks komisjoni kavatsuse esitada tuumakindlustuse ja -vastutuse valdkonnas ettepanekuid õiguslike ja muude vahendite kohta; tuletab meelde, et tuumaenergiaalast tsiviilvastutust juba reguleeritakse rahvusvaheliste konventsioonidega (Pariisi ja Viini konventsioon); on sellegipoolest arvamusel, et tuumajaamade käitajatelt ja tuumajäätmete käitlemisloa omanikelt tuleks nõuda kõikide rahaliste vahendite olemasolu kindlustuse ja muude finantsinstrumentide kaudu, mis võimaldavad neil täiel määral katta kõik kulud, mida neilt võib sisse nõuda õnnetuse korral inimestele ja keskkonnale tekitatud kahjude eest; palub komisjonil sellega seoses esitada vastavateemalised ettepanekud 2013. aasta lõpuks;

| 31. | nõuab demokraatia, Euroopa Parlamendi kaasamise, läbipaistvuse ja üldsuse jaoks teabele täieliku juurdepääsu huvides, et EL ja selle liikmesriigid tegeleksid tuumaenergiaga nagu kõikide teiste energiaallikatega Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel; |
| --- | --- |

31.

nõuab demokraatia, Euroopa Parlamendi kaasamise, läbipaistvuse ja üldsuse jaoks teabele täieliku juurdepääsu huvides, et EL ja selle liikmesriigid tegeleksid tuumaenergiaga nagu kõikide teiste energiaallikatega Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel;

| 32. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Euroopa Nõukogule ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

32.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Euroopa Nõukogule ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT L 172, 2.7.2009, lk 18.

(2)  ELT L 199, 2.8.2011, lk 48.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/81 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/81

---

P7_TA(2013)0090

Rassismi, ksenofoobia ja vihakuritegude vastase võitluse tugevdamine

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon rassismi, ksenofoobia ja vihakuritegude vastase võitluse tugevdamise kohta (2013/2543(RSP))

(2016/C 036/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse diskrimineerimist keelavaid rahvusvahelisi inimõigusalaseid dokumente, eelkõige ÜRO konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse diskrimineerimist keelavaid rahvusvahelisi inimõigusalaseid dokumente, eelkõige ÜRO konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni, eelkõige selle artiklit 14, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni, eelkõige selle artiklit 14,

| — | võttes arvesse põhiõiguste harta artiklit 21, millega keelatakse igasugune diskrimineerimine, näiteks rassi, etnilise päritolu või keele, usutunnistuse või rahvusvähemusse kuulumise tõttu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiõiguste harta artiklit 21, millega keelatakse igasugune diskrimineerimine, näiteks rassi, etnilise päritolu või keele, usutunnistuse või rahvusvähemusse kuulumise tõttu,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, milles on sätestatud, et EL „rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, milles on sätestatud, et EL „rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus”,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 10, milles on sätestatud, et oma „poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel püüab liit võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 10, milles on sätestatud, et oma „poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel püüab liit võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel”,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 19, millega antakse ELile poliitiline volitus „astuda vajalikke samme, et võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 19, millega antakse ELile poliitiline volitus „astuda vajalikke samme, et võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel”,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 67, milles on sätestatud, et EL „püüab tagada turvalisuse kõrge taseme [...] rassismi ja ksenofoobia vältimise ja nende vastu võitlemise meetmetega”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 67, milles on sätestatud, et EL „püüab tagada turvalisuse kõrge taseme [...] rassismi ja ksenofoobia vältimise ja nende vastu võitlemise meetmetega”,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõiget 2,

| — | võttes arvesse 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (2) (rassilise võrdsuse direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (2) (rassilise võrdsuse direktiiv),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (3) (võrdse tööalase kohtlemise direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (3) (võrdse tööalase kohtlemise direktiiv),

| — | võttes arvesse nõukogu raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (4) (raamotsus rassismi ja ksenofoobia kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (4) (raamotsus rassismi ja ksenofoobia kohta),

| — | võttes arvesse romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistikku,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone rassismi, ksenofoobia, antisemitismi, usulise sallimatuse, mustlastevastasuse, homofoobia, transfoobia, diskrimineerimise, vihavägivalla ja äärmusluse ning oma 22. mai 2012. aasta resolutsiooni ELi lähenemisviisi kohta kriminaalõigusele (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone rassismi, ksenofoobia, antisemitismi, usulise sallimatuse, mustlastevastasuse, homofoobia, transfoobia, diskrimineerimise, vihavägivalla ja äärmusluse ning oma 22. mai 2012. aasta resolutsiooni ELi lähenemisviisi kohta kriminaalõigusele (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametit ja selle tööd diskrimineerimiskeelu, rassismi, ksenofoobia ja sellega seotud sallimatuse ja vihavägivalla küsimustes (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametit ja selle tööd diskrimineerimiskeelu, rassismi, ksenofoobia ja sellega seotud sallimatuse ja vihavägivalla küsimustes (6),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et eesistujariik Iirimaa algatas 17.–18. jaanuaril 2013. aastal toimunud justiits- ja siseküsimuste nõukogu mitteametlikul istungil arutelu ELi tegevuse üle vihakuritegude, rassismi, antisemitismi, ksenofoobia ja homofoobia vastu võitlemiseks ning rõhutas asjaolu, et vaja on parandada kaitset ja andmete kogumist ning et juhid peaksid rohkem pühenduma Euroopa väärtuste aktiivsele kaitsmisele ning vastastikuse austuse tugevdamisele erineva usulise või etnilise tausta või seksuaalse sättumusega isikute puhul ning nende paremale kaasamisele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eesistujariik Iirimaa algatas 17.–18. jaanuaril 2013. aastal toimunud justiits- ja siseküsimuste nõukogu mitteametlikul istungil arutelu ELi tegevuse üle vihakuritegude, rassismi, antisemitismi, ksenofoobia ja homofoobia vastu võitlemiseks ning rõhutas asjaolu, et vaja on parandada kaitset ja andmete kogumist ning et juhid peaksid rohkem pühenduma Euroopa väärtuste aktiivsele kaitsmisele ning vastastikuse austuse tugevdamisele erineva usulise või etnilise tausta või seksuaalse sättumusega isikute puhul ning nende paremale kaasamisele;

| B. | arvestades, et rahvusvahelist rassilise diskrimineerimise kaotamise päeva tähistatakse igal aastal 21. märtsil, mälestamaks 1960. aastal Lõuna-Aafrikas mõrvatud 69 meeleavaldajat, kes protesteerisid apartheidi vastu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rahvusvahelist rassilise diskrimineerimise kaotamise päeva tähistatakse igal aastal 21. märtsil, mälestamaks 1960. aastal Lõuna-Aafrikas mõrvatud 69 meeleavaldajat, kes protesteerisid apartheidi vastu;

| C. | arvestades, et on oluline mäletada rassismist ja ksenofoobiast ajendatud tapatalguid Euroopa ajaloos ning mälestust nendest elavana hoida; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et on oluline mäletada rassismist ja ksenofoobiast ajendatud tapatalguid Euroopa ajaloos ning mälestust nendest elavana hoida;

| D. | arvestades, et Euroopa Liit rajaneb sellistel ühistel väärtustel nagu demokraatia, inimõiguste ja õigusriikluse austamine ning liidu aluspõhimõtteks on sallivuse edendamine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liit rajaneb sellistel ühistel väärtustel nagu demokraatia, inimõiguste ja õigusriikluse austamine ning liidu aluspõhimõtteks on sallivuse edendamine;

| E. | arvestades, et rassism, ksenofoobia, antisemitism, usuline sallimatus, mustlastevastasus, homofoobia, transfoobia ja sellega seotud sallimatuse vormid hõlmavad uskumusi, eelarvamusi ja hoiakuid, millega õigustatakse – tuues teatavaid põhjuseid, sealhulgas isikuomadused ja sotsiaalne staatus – diskrimineerimist, vihavägivalda ja vihkamist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et rassism, ksenofoobia, antisemitism, usuline sallimatus, mustlastevastasus, homofoobia, transfoobia ja sellega seotud sallimatuse vormid hõlmavad uskumusi, eelarvamusi ja hoiakuid, millega õigustatakse – tuues teatavaid põhjuseid, sealhulgas isikuomadused ja sotsiaalne staatus – diskrimineerimist, vihavägivalda ja vihkamist;

| F. | arvestades, et kuigi kõik liikmesriigid on lisanud oma õigussüsteemidesse diskrimineerimiskeelu, et edendada kõigi võrdset kohtlemist, sagenevad ELis diskrimineerimine ja vihakuriteod, st vägivald ja kuriteod, mis on ajendatud rassismist, ksenofoobiast, mustlastevastasusest, antisemitismist või usulisest sallimatusest, isiku seksuaalsest sättumusest, soolisest identiteedist või vähemusrühma kuuluvusest või mille aluseks on põhiõiguste harta artiklis 21 toodud mittetäielikus loetelus esitatud põhjused; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kuigi kõik liikmesriigid on lisanud oma õigussüsteemidesse diskrimineerimiskeelu, et edendada kõigi võrdset kohtlemist, sagenevad ELis diskrimineerimine ja vihakuriteod, st vägivald ja kuriteod, mis on ajendatud rassismist, ksenofoobiast, mustlastevastasusest, antisemitismist või usulisest sallimatusest, isiku seksuaalsest sättumusest, soolisest identiteedist või vähemusrühma kuuluvusest või mille aluseks on põhiõiguste harta artiklis 21 toodud mittetäielikus loetelus esitatud põhjused;

| G. | arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti andmetel on iga neljas vähemusrühma kuuluv isik olnud rassilistel põhjustel sooritatud kuriteo ohver ning kuni 90 % kõigist rünnakutest ja ähvardustest, mida rändajad või etniliste vähemusrühmade liikmed kogevad, jäävad politseile teatamata; arvestades, et üksnes neljas ELi liikmesriigis kogutakse või avaldatakse andmeid romade vastase kuritegevuse kohta ning ainult kaheksas ELi liikmesriigis registreeritakse ohvri (eeldatavast) seksuaalsest sättumusest ajendatud kuriteod; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti andmetel on iga neljas vähemusrühma kuuluv isik olnud rassilistel põhjustel sooritatud kuriteo ohver ning kuni 90 % kõigist rünnakutest ja ähvardustest, mida rändajad või etniliste vähemusrühmade liikmed kogevad, jäävad politseile teatamata; arvestades, et üksnes neljas ELi liikmesriigis kogutakse või avaldatakse andmeid romade vastase kuritegevuse kohta ning ainult kaheksas ELi liikmesriigis registreeritakse ohvri (eeldatavast) seksuaalsest sättumusest ajendatud kuriteod;

| H. | arvestades, et EL ja liikmesriigid peavad kindlasti võtma meetmeid, et võidelda rassismi ja ksenofoobia vastu, mille ärahoidmiseks tuleks rakendada hariduslikke meetmeid, edendada austavat ja sallivat suhtumist ning tagada, et ohvrid teataksid vihakuritegudest, õiguskaitseasutused uuriksid selliseid kuritegusid ja kohtusüsteem karistaks nende eest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL ja liikmesriigid peavad kindlasti võtma meetmeid, et võidelda rassismi ja ksenofoobia vastu, mille ärahoidmiseks tuleks rakendada hariduslikke meetmeid, edendada austavat ja sallivat suhtumist ning tagada, et ohvrid teataksid vihakuritegudest, õiguskaitseasutused uuriksid selliseid kuritegusid ja kohtusüsteem karistaks nende eest;

| I. | arvestades, et praegune majanduskriis seab ohtu solidaarsuspõhimõtte ning liikmesriigid peavad olema majanduskriisi ajal valvsad, et vastu seista suureneva sallimatuse ja patuoinaste otsimise kiusatusele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et praegune majanduskriis seab ohtu solidaarsuspõhimõtte ning liikmesriigid peavad olema majanduskriisi ajal valvsad, et vastu seista suureneva sallimatuse ja patuoinaste otsimise kiusatusele;

| J. | arvestades, et EL on selliste teguviiside ja diskrimineerimise vastu võitlemiseks võtnud vastu mitu õigusakti, eelkõige nõukogu direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (rassilise võrdsuse direktiiv), nõukogu direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (võrdse tööalase kohtlemise direktiiv), nõukogu raamotsuse 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (raamotsus rassismi ja ksenofoobia kohta), romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL on selliste teguviiside ja diskrimineerimise vastu võitlemiseks võtnud vastu mitu õigusakti, eelkõige nõukogu direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (rassilise võrdsuse direktiiv), nõukogu direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (võrdse tööalase kohtlemise direktiiv), nõukogu raamotsuse 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (raamotsus rassismi ja ksenofoobia kohta), romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded;

| K. | arvestades, et komisjoni 2008. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega kaitstakse väljaspool tööhõive valdkonda võrdse kohtlemise põhimõtet, sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (võrdse kohtlemise direktiiv), ei ole nõukogu pärast viis aastat kestnud arutelu ikka veel vastu võtnud, kuna mõned liikmesriigid on kindlalt selle vastu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjoni 2008. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega kaitstakse väljaspool tööhõive valdkonda võrdse kohtlemise põhimõtet, sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (võrdse kohtlemise direktiiv), ei ole nõukogu pärast viis aastat kestnud arutelu ikka veel vastu võtnud, kuna mõned liikmesriigid on kindlalt selle vastu;

| L. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt kutsunud komisjoni, nõukogu ja liikmesriike üles tugevdama võitlust vägivalla ja diskrimineerimise vastu, mille aluseks on viha, sealhulgas rassism, ksenofoobia, antisemitism, usuline sallimatus, mustlastevastasus, homofoobia ja transfoobia; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt kutsunud komisjoni, nõukogu ja liikmesriike üles tugevdama võitlust vägivalla ja diskrimineerimise vastu, mille aluseks on viha, sealhulgas rassism, ksenofoobia, antisemitism, usuline sallimatus, mustlastevastasus, homofoobia ja transfoobia;

| M. | arvestades, et komisjon hoiatas hiljuti rassistlike, äärmuslust toetavate ja populistlike poliitiliste sõnavõttude eest, mis võivad vägivaldse äärmusluse ohu levides ajendada nn üksikuid hunte meelevaldsele tapmisele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjon hoiatas hiljuti rassistlike, äärmuslust toetavate ja populistlike poliitiliste sõnavõttude eest, mis võivad vägivaldse äärmusluse ohu levides ajendada nn üksikuid hunte meelevaldsele tapmisele;

| N. | arvestades, et kõik Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonis (OSCE) osalevad riigid, sealhulgas kõik ELi liikmesriigid, on tunnistanud, et vihakuritegude vastu, mida määratletakse vihast ajendatud kriminaalkuritegudena, tuleb võidelda kriminaalõiguse ja selleks konkreetselt väljatöötatud poliitikameetmete abil; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kõik Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonis (OSCE) osalevad riigid, sealhulgas kõik ELi liikmesriigid, on tunnistanud, et vihakuritegude vastu, mida määratletakse vihast ajendatud kriminaalkuritegudena, tuleb võidelda kriminaalõiguse ja selleks konkreetselt väljatöötatud poliitikameetmete abil;

| 1. | rõhutab, et mis tahes sallimatust ja diskrimineerimist ei tohi Euroopa Liidus iialgi aktsepteerida; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et mis tahes sallimatust ja diskrimineerimist ei tohi Euroopa Liidus iialgi aktsepteerida;

| 2. | kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike üles tugevdama võitlust vihakuritegude ning diskrimineeriva hoiaku ja käitumise vastu; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike üles tugevdama võitlust vihakuritegude ning diskrimineeriva hoiaku ja käitumise vastu;

| 3. | nõuab laiaulatuslikku strateegiat vihakuritegude, vihavägivalla ja diskrimineerimise vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

3.

nõuab laiaulatuslikku strateegiat vihakuritegude, vihavägivalla ja diskrimineerimise vastu võitlemiseks;

| 4. | rõhutab, kui oluline on see, et kõik oleksid hästi teadlikud oma õigustest seoses kaitsega vihakuritegude eest, ning kutsub liikmesriike üles võtma kõik asjakohased meetmed, et julgustada teatamist vihakuritegudest ning kõigist rassistlikest ja ksenofoobsetest kuritegudest ning tagada kuritegudest teatavate isikute piisav kaitse, aga ka rassistlike ja ksenofoobsete kuritegude ohvrite piisav kaitse; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, kui oluline on see, et kõik oleksid hästi teadlikud oma õigustest seoses kaitsega vihakuritegude eest, ning kutsub liikmesriike üles võtma kõik asjakohased meetmed, et julgustada teatamist vihakuritegudest ning kõigist rassistlikest ja ksenofoobsetest kuritegudest ning tagada kuritegudest teatavate isikute piisav kaitse, aga ka rassistlike ja ksenofoobsete kuritegude ohvrite piisav kaitse;

| 5. | kordab oma varasemaid nõudeid vaadata läbi nõukogu raamotsus 2008/913/JSK, eelkõige mis puudutab antisemitismi, usulise sallimatuse, mustlastevastasuse, homofoobia ja transfoobia ilminguid ja tegusid; |
| --- | --- |

5.

kordab oma varasemaid nõudeid vaadata läbi nõukogu raamotsus 2008/913/JSK, eelkõige mis puudutab antisemitismi, usulise sallimatuse, mustlastevastasuse, homofoobia ja transfoobia ilminguid ja tegusid;

| 6. | kutsub nõukogu ja liikmesriike üles võtma viivitamata vastu võrdse kohtlemise direktiivi, mis on üks peamistest ELi vahenditest tõelise võrdväärsuse edendamiseks ja tagamiseks ELis ning viha ja diskrimineerimise vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

6.

kutsub nõukogu ja liikmesriike üles võtma viivitamata vastu võrdse kohtlemise direktiivi, mis on üks peamistest ELi vahenditest tõelise võrdväärsuse edendamiseks ja tagamiseks ELis ning viha ja diskrimineerimise vastu võitlemiseks;

| 7. | nõuab meetmeid, millega tagada romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate rakendamine, selleks oleks vaja regulaarset läbivaatamist, järelevalvet ja toetust, et kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud ametiasutused saaksid välja töötada ja rakendada inimõigusi järgivaid tulemuslikke poliitikameetmeid, programme ja tegevusi romade kaasamiseks, kasutades selleks kättesaadavaid vahendeid, kaasa arvatud ELi vahendeid, seejuures jälgides rangelt põhiõiguste austamist ning vabalt liikumise ja elamise õigust käsitleva direktiivi 2004/38/EÜ rakendamist; |
| --- | --- |

7.

nõuab meetmeid, millega tagada romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate rakendamine, selleks oleks vaja regulaarset läbivaatamist, järelevalvet ja toetust, et kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud ametiasutused saaksid välja töötada ja rakendada inimõigusi järgivaid tulemuslikke poliitikameetmeid, programme ja tegevusi romade kaasamiseks, kasutades selleks kättesaadavaid vahendeid, kaasa arvatud ELi vahendeid, seejuures jälgides rangelt põhiõiguste austamist ning vabalt liikumise ja elamise õigust käsitleva direktiivi 2004/38/EÜ rakendamist;

| 8. | nõuab Euroopa Parlamendi korduva palve täitmist koostada tegevuskava edendamaks võrdõiguslikkust seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel; |
| --- | --- |

8.

nõuab Euroopa Parlamendi korduva palve täitmist koostada tegevuskava edendamaks võrdõiguslikkust seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel;

| 9. | kutsub ELi üles allkirjastama ÜRO konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, arvestades et kõik liikmesriigid on selle juba ratifitseerinud; |
| --- | --- |

9.

kutsub ELi üles allkirjastama ÜRO konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, arvestades et kõik liikmesriigid on selle juba ratifitseerinud;

| 10. | nõuab meetmeid tagamaks, et kõik ELi asjakohased kriminaalõigusaktid, kaasa arvatud raamotsus, sisaldaksid laiemal hulgal astmelisi karistusi, sealhulgas, kui see on asjakohane, alternatiivseid karistusi, nagu ühiskondlikult kasulik töö, ning järgiksid täielikult põhiõigusi, sh sõnavabadust; |
| --- | --- |

10.

nõuab meetmeid tagamaks, et kõik ELi asjakohased kriminaalõigusaktid, kaasa arvatud raamotsus, sisaldaksid laiemal hulgal astmelisi karistusi, sealhulgas, kui see on asjakohane, alternatiivseid karistusi, nagu ühiskondlikult kasulik töö, ning järgiksid täielikult põhiõigusi, sh sõnavabadust;

| 11. | nõuab, et tugevdataks nende riiklike ametiasutuste rolli, kes vastutavad diskrimineerimisvastase võitluse eest, et hõlbustada vastutusele võtmist vihkamist õhutavate avalduste ja vihakuritegudele kihutamise eest; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et tugevdataks nende riiklike ametiasutuste rolli, kes vastutavad diskrimineerimisvastase võitluse eest, et hõlbustada vastutusele võtmist vihkamist õhutavate avalduste ja vihakuritegudele kihutamise eest;

| 12. | nõuab, et toetataks õiguskaitseasutustele, kohtuorganitele ja asjaomastele ELi ametitele mõeldud koolitusprogramme, kuidas ära hoida ja tõkestada diskrimineerivat kohtlemist ja vihakuritegusid; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et toetataks õiguskaitseasutustele, kohtuorganitele ja asjaomastele ELi ametitele mõeldud koolitusprogramme, kuidas ära hoida ja tõkestada diskrimineerivat kohtlemist ja vihakuritegusid;

| 13. | nõuab, et vihakuritegude kohta kogutaks rohkem usaldusväärseid andmeid, mis kajastavad vähemalt üldsuse poolt teatatud ja ametiasutustes registreeritud vahejuhtumite arvu, süüdimõistmiste arvu, põhjuseid, miks süütegu leiti olevat diskrimineeriv, ja määratud karistusi, ning et viidaks läbi kuriteoohvriks langemist käsitlevad uuringud, keskendudes teatamata kuritegude laadile ja ulatusele, kuriteoohvrite kogemustele õiguskaitsega, teatamata jätmise põhjustele ning vihakuritegude ohvrite teadlikkusele oma õigustest; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et vihakuritegude kohta kogutaks rohkem usaldusväärseid andmeid, mis kajastavad vähemalt üldsuse poolt teatatud ja ametiasutustes registreeritud vahejuhtumite arvu, süüdimõistmiste arvu, põhjuseid, miks süütegu leiti olevat diskrimineeriv, ja määratud karistusi, ning et viidaks läbi kuriteoohvriks langemist käsitlevad uuringud, keskendudes teatamata kuritegude laadile ja ulatusele, kuriteoohvrite kogemustele õiguskaitsega, teatamata jätmise põhjustele ning vihakuritegude ohvrite teadlikkusele oma õigustest;

| 14. | nõuab mehhanismide loomist, et vihakuriteod saaksid ELis nähtavaks, see tagaks, et vihast ajendatud kuriteod oleksid karistatavad ning et sellised kuriteod registreeritaks nõuetekohaselt ja neid uuritaks tulemuslikult, et kurjategijad võetaks vastutusele ja neid karistataks, et ohvritele pakutaks asjakohast abi, kaitset ja hüvitust, mis julgustaks vihakuritegude ohvreid ja tunnistajaid vahejuhtumitest teatama; |
| --- | --- |

14.

nõuab mehhanismide loomist, et vihakuriteod saaksid ELis nähtavaks, see tagaks, et vihast ajendatud kuriteod oleksid karistatavad ning et sellised kuriteod registreeritaks nõuetekohaselt ja neid uuritaks tulemuslikult, et kurjategijad võetaks vastutusele ja neid karistataks, et ohvritele pakutaks asjakohast abi, kaitset ja hüvitust, mis julgustaks vihakuritegude ohvreid ja tunnistajaid vahejuhtumitest teatama;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele.

---

(1)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 57.

(2)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(3)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(4)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 55.

(5)  Vastvõetud tekstid, P7_TA(2012)0208.

(6)  Näiteks: „Vihakuritegude nähtavaks tegemine Euroopa Liidus: tunnistagem ohvrite õigusi”, http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-2012_hate-crime.pdf

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/85 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/85

---

P7_TA(2013)0091

Inimeste tervise kaitsmine sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate eest

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon rahvatervise kaitsmise kohta sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate eest (2012/2066(INI))

(2016/C 036/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (1) (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (REACH-määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (1) (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (REACH-määrus),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (5) (vee raamdirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (5) (vee raamdirektiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1223/2009 kosmeetikatoodete kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1223/2009 kosmeetikatoodete kohta (7),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2000/60/EÜ ja 2008/105/EÜ seoses veepoliitika valdkonna prioriteetsete ainetega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2000/60/EÜ ja 2008/105/EÜ seoses veepoliitika valdkonna prioriteetsete ainetega,

| — | võttes arvesse OECD sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate katsetamise ja hindamise kontseptuaalset raamistikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate katsetamise ja hindamise kontseptuaalset raamistikku,

| — | võttes arvesse juhenddokumendi eelnõu standardse katsejuhendi kohta, mis käsitleb kemikaalide hindamist sisesekretsioonisüsteemi kahjustamise seisukohast (2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse juhenddokumendi eelnõu standardse katsejuhendi kohta, mis käsitleb kemikaalide hindamist sisesekretsioonisüsteemi kahjustamise seisukohast (2011),

| — | võttes arvesse üksikasjaliku läbivaatamisdokumendi eelnõu teaduse olukorra kohta uuenduslike in vitro ja in vivo sõeluuringute ja katsemeetodite ning sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate mõju hindamises, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üksikasjaliku läbivaatamisdokumendi eelnõu teaduse olukorra kohta uuenduslike in vitro ja in vivo sõeluuringute ja katsemeetodite ning sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate mõju hindamises,

| — | võttes arvesse kavandatavat komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa vete kaitsmise kava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kavandatavat komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa vete kaitsmise kava,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete ühenduse strateegia rakendamine – rida aineid, mis võivad mõjutada inimeste ja metsloomade hormonaalsüsteemi” (COM(1999)0706), (COM(2001)0262) ja (SEC(2004)1372), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete ühenduse strateegia rakendamine – rida aineid, mis võivad mõjutada inimeste ja metsloomade hormonaalsüsteemi” (COM(1999)0706), (COM(2001)0262) ja (SEC(2004)1372),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete ühenduse strateegia rakendamist käsitlev neljas aruanne – rida aineid, mis võivad mõjutada inimeste ja metsloomade hormonaalsüsteemi” (COM(1999)0706) ja (SEC(2011)1001), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete ühenduse strateegia rakendamist käsitlev neljas aruanne – rida aineid, mis võivad mõjutada inimeste ja metsloomade hormonaalsüsteemi” (COM(1999)0706) ja (SEC(2011)1001),

| — | võttes arvesse Euroopa keskkonna- ja tervishoiustrateegiat ning ELi keskkonna ja tervise tegevuskava (2004–2010), milles tunnistatakse muu hulgas vajadust võtta riskihinnangutes arvesse kemikaalidega kokkupuutumise kombineeritud mõju, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa keskkonna- ja tervishoiustrateegiat ning ELi keskkonna ja tervise tegevuskava (2004–2010), milles tunnistatakse muu hulgas vajadust võtta riskihinnangutes arvesse kemikaalidega kokkupuutumise kombineeritud mõju,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ettevaatusprintsiibi kohta (COM(2000)0001), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ettevaatusprintsiibi kohta (COM(2000)0001),

| — | võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti (EEA) tehnilist aruannet nr 2/2012 sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete mõju kohta metsloomadele, inimestele ja keskkonnale, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti (EEA) tehnilist aruannet nr 2/2012 sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete mõju kohta metsloomadele, inimestele ja keskkonnale,

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 1998. aasta resolutsiooni sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate kemikaalide kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 1998. aasta resolutsiooni sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate kemikaalide kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 6. mai 2010. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta pealkirjaga „Vähktõve vastu võitlemise meede: Euroopa partnerlus” (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. mai 2010. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta pealkirjaga „Vähktõve vastu võitlemise meede: Euroopa partnerlus” (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi läbivaatamise ja seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi prioriteetide kindlaksmääramise kohta – parem keskkond parema elu heaks (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi läbivaatamise ja seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi prioriteetide kindlaksmääramise kohta – parem keskkond parema elu heaks (10),

| — | võttes arvesse 12 aine teadusliku hindamise uuringut seoses peamiste sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete vastaste meetmetega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12 aine teadusliku hindamise uuringut seoses peamiste sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete vastaste meetmetega,

| — | võttes arvesse organisatsiooni DHI Water and Environment sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete erinimekirja täiustamise kohta teostatud uuringut, milles keskendutakse madala tootmismahuga kemikaalidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni DHI Water and Environment sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete erinimekirja täiustamise kohta teostatud uuringut, milles keskendutakse madala tootmismahuga kemikaalidele,

| — | võttes arvesse sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete nüüdisaegset hinnangut (projekti lepingu number 070307/2009/550687/SER/D3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete nüüdisaegset hinnangut (projekti lepingu number 070307/2009/550687/SER/D3),

| — | võttes arvesse sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete mõju metsloomadele, inimestele ja nende keskkonnale (Weybridge+15 (1996–2011) aruanne (ISSN 1725-2237)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete mõju metsloomadele, inimestele ja nende keskkonnale (Weybridge+15 (1996–2011) aruanne (ISSN 1725-2237)),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta direktiivi 2010/63/EL teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta direktiivi 2010/63/EL teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta,

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) ja rahvusvahelise kemikaaliohutuse programmi (IPCS) poolt välja töötatud sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate kemikaalide määratlust (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) ja rahvusvahelise kemikaaliohutuse programmi (IPCS) poolt välja töötatud sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate kemikaalide määratlust (11),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0027/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0027/2013),

| A. | arvestades, et viimase kahekümne aasta jooksul on kasvanud inimeste sisesekretsioonisüsteemi häirete ja haiguste esinemine, millest näitena võib tuua halvenenud spermakvaliteedi, varasema puberteedi alguse, suguorganite väärarengute sagenemise, teatud vähivormide sagedasema esinemise ja ainevahetusega seotud haigusjuhtumite sagenemise; arvestades, et teatavad närvisüsteemi arengu häired ja närvisüsteemi degeneratiivsed haigused, mõju närvisüsteemi arengule, immuunsüsteemile ja epigeneetikale võib olla seotud kokkupuutega sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainetega; arvestades, et selliste haiguste põhjuste paremaks mõistmiseks on vaja rohkem uuringuid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et viimase kahekümne aasta jooksul on kasvanud inimeste sisesekretsioonisüsteemi häirete ja haiguste esinemine, millest näitena võib tuua halvenenud spermakvaliteedi, varasema puberteedi alguse, suguorganite väärarengute sagenemise, teatud vähivormide sagedasema esinemise ja ainevahetusega seotud haigusjuhtumite sagenemise; arvestades, et teatavad närvisüsteemi arengu häired ja närvisüsteemi degeneratiivsed haigused, mõju närvisüsteemi arengule, immuunsüsteemile ja epigeneetikale võib olla seotud kokkupuutega sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainetega; arvestades, et selliste haiguste põhjuste paremaks mõistmiseks on vaja rohkem uuringuid;

| B. | arvestades, et sisesekretsioonisüsteemile kahjulikult mõjuvad kemikaalid võivad suurendada või vähendada östrogeenitaset, mis mõjutab naiste reproduktiivsüsteemi, muudab naiste hormoonide taset ja menstruatsioonitsüklit ning viljakust, soodustab emakahaiguste, nt fibroidide ja endometrioosi teket, ning mõjutab rindade kasvu ja imetamist; arvestades, et sellised ained on määratletud riskiteguritena tütarlaste enneaegse puberteedi, rinnavähi, iseenesliku abordi ja halvenenud viljakuse või viljatuse puhul; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sisesekretsioonisüsteemile kahjulikult mõjuvad kemikaalid võivad suurendada või vähendada östrogeenitaset, mis mõjutab naiste reproduktiivsüsteemi, muudab naiste hormoonide taset ja menstruatsioonitsüklit ning viljakust, soodustab emakahaiguste, nt fibroidide ja endometrioosi teket, ning mõjutab rindade kasvu ja imetamist; arvestades, et sellised ained on määratletud riskiteguritena tütarlaste enneaegse puberteedi, rinnavähi, iseenesliku abordi ja halvenenud viljakuse või viljatuse puhul;

| C. | arvestades, et järjest rohkemates teadusuuringutes on tehtud järeldusi, et sisesekretsioonisüsteemi kahjustavad kemikaalid, eriti kombineeritult, etendavad rolli nii krooniliste haiguste, sh hormoonidega seotud vähi, lihavuse, diabeedi, südame-veresoonkonnahaiguste, kui ka reproduktiivprobleemide puhul; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et järjest rohkemates teadusuuringutes on tehtud järeldusi, et sisesekretsioonisüsteemi kahjustavad kemikaalid, eriti kombineeritult, etendavad rolli nii krooniliste haiguste, sh hormoonidega seotud vähi, lihavuse, diabeedi, südame-veresoonkonnahaiguste, kui ka reproduktiivprobleemide puhul;

| D. | arvestades, et nüüd on juba piisavalt märkimisväärseid teaduslikke tõendeid, et hormonaalsed häired metsloomadel, sh reproduktiivsed kõrvalekalded, teoliste maskuliniseerumine, kalade feminiseerumine ja paljude molluskipopulatsioonide vähenemine maailma eri paikades, on seotud sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate kemikaalide mõjuga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et nüüd on juba piisavalt märkimisväärseid teaduslikke tõendeid, et hormonaalsed häired metsloomadel, sh reproduktiivsed kõrvalekalded, teoliste maskuliniseerumine, kalade feminiseerumine ja paljude molluskipopulatsioonide vähenemine maailma eri paikades, on seotud sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate kemikaalide mõjuga;

| E. | arvestades, et inimeste hormonaalsete häirete sagenemisel on palju võimalikke põhjuseid; arvestades, et tänapäeval on märkimisväärsed teaduslikud tõendid, et osaliselt on selle põhjuseks sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate kemikaalide mõju; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et inimeste hormonaalsete häirete sagenemisel on palju võimalikke põhjuseid; arvestades, et tänapäeval on märkimisväärsed teaduslikud tõendid, et osaliselt on selle põhjuseks sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate kemikaalide mõju;

| F. | arvestades, et on väga keeruline tõestada põhjuslikku seost üksikute kemikaalidega kokkupuutumise ja tervist mõjutava toimega hormonaalse tasakaalu häirete vahel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et on väga keeruline tõestada põhjuslikku seost üksikute kemikaalidega kokkupuutumise ja tervist mõjutava toimega hormonaalse tasakaalu häirete vahel;

| G. | arvestades, et sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate kemikaalide puhul raskendavad põhjusliku seose tõestamist paljud tegurid, näiteks:






  — | kemikaaliga kokkupuutumise ja epigeneetilise mõju avaldumise vaheline aeg võib olla väga pikk ning sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatel võib olla kahjulik mõju mitmetele tulevastele põlvkondadele; |
| --- | --- | --- |

G.

arvestades, et sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate kemikaalide puhul raskendavad põhjusliku seose tõestamist paljud tegurid, näiteks:

—

kemikaaliga kokkupuutumise ja epigeneetilise mõju avaldumise vaheline aeg võib olla väga pikk ning sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatel võib olla kahjulik mõju mitmetele tulevastele põlvkondadele;

| — | negatiivse mõju oht võib erinevates arengustaadiumites olla erinev ja kriitilise tähtsusega ajavahemikud, näiteks loote arengu ajal, võivad olla väga lühikesed; |
| --- | --- |

—

negatiivse mõju oht võib erinevates arengustaadiumites olla erinev ja kriitilise tähtsusega ajavahemikud, näiteks loote arengu ajal, võivad olla väga lühikesed;

| — | inimesed puutuvad oma elu jooksul kokku suure hulga kemikaalidega, mis esinevad komplekssetes segudes; |
| --- | --- |

—

inimesed puutuvad oma elu jooksul kokku suure hulga kemikaalidega, mis esinevad komplekssetes segudes;

| — | sisesekretsioonisüsteemi kahjustajad võivad omada vastastikust koosmõju ja toimida koos endogeense sisesekretsioonisüsteemiga; |
| --- | --- |

—

sisesekretsioonisüsteemi kahjustajad võivad omada vastastikust koosmõju ja toimida koos endogeense sisesekretsioonisüsteemiga;

| — | mõjuda võib juba sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate äärmiselt väike kontsentratsioon ja seega võib kahjustavalt mõjuda juba väga väike annus; kui annuse ja reaktsiooni seos on mittemonotoonne, muutub prognoositavus veelgi keerulisemaks; |
| --- | --- |

—

mõjuda võib juba sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate äärmiselt väike kontsentratsioon ja seega võib kahjustavalt mõjuda juba väga väike annus; kui annuse ja reaktsiooni seos on mittemonotoonne, muutub prognoositavus veelgi keerulisemaks;

| — | meie teadmised inimese ja loomade sisesekretsioonisüsteemist on endiselt piiratud; |
| --- | --- |

—

meie teadmised inimese ja loomade sisesekretsioonisüsteemist on endiselt piiratud;

| H. | arvestades, et ELi õigusaktid sisaldavad õigusnorme sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate kohta, kuid nendes puuduvad kriteeriumid, mille põhjal määrata kindlaks, kas ainel on sisesekretsioonisüsteemi kahjustavaid omadusi, ning et see kahjustab õigusnormide nõuetekohast kohaldamist; arvestades, et tulevaste kriteeriumide kiire kohaldamise tagamiseks tuleks koostada ajakava; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi õigusaktid sisaldavad õigusnorme sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate kohta, kuid nendes puuduvad kriteeriumid, mille põhjal määrata kindlaks, kas ainel on sisesekretsioonisüsteemi kahjustavaid omadusi, ning et see kahjustab õigusnormide nõuetekohast kohaldamist; arvestades, et tulevaste kriteeriumide kiire kohaldamise tagamiseks tuleks koostada ajakava;

| I. | arvestades, et ELi tasandil puuduvad kooskõlastatud või kombineeritud konkreetselt sisesekretsioonisüsteemi kahjustajaid puudutavad seireprogrammid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi tasandil puuduvad kooskõlastatud või kombineeritud konkreetselt sisesekretsioonisüsteemi kahjustajaid puudutavad seireprogrammid;

| J. | arvestades, et kooskõlastamine selles suhtes, kuidas eri seireprogrammides andmeid kogutakse, hallatakse, hinnatakse ja nende kohta aru antakse, puudub peaaegu täiesti; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kooskõlastamine selles suhtes, kuidas eri seireprogrammides andmeid kogutakse, hallatakse, hinnatakse ja nende kohta aru antakse, puudub peaaegu täiesti;

| K. | arvestades, et praeguses olukorras ei ole õiguslikult võimalik arvesse võtta kombineeritud mõjusid toodetest erituvate sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete ja kaupade vahel, mida reguleerivad erinevad õigusaktid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et praeguses olukorras ei ole õiguslikult võimalik arvesse võtta kombineeritud mõjusid toodetest erituvate sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete ja kaupade vahel, mida reguleerivad erinevad õigusaktid;

| L. | arvestades, et ELi kemikaale puudutavates õigusaktides olevad standardsed andmenõuded on sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate omaduste piisavaks kindlakstegemiseks ebapiisavad; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi kemikaale puudutavates õigusaktides olevad standardsed andmenõuded on sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate omaduste piisavaks kindlakstegemiseks ebapiisavad;

| M. | arvestades, et mitmete ELi õigusaktide eesmärk on kaitsta kodanikke kahjulike kemikaalidega kokkupuute eest; arvestades, et kehtivates ELi õigusaktides hinnatakse iga kokkupuudet siiski üksikult ega anta laiahaardelist ja terviklikku kumulatiivse mõju hinnangut, milles oleks võetud arvesse eri kokkupuuteviise ja eri tooteliike; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et mitmete ELi õigusaktide eesmärk on kaitsta kodanikke kahjulike kemikaalidega kokkupuute eest; arvestades, et kehtivates ELi õigusaktides hinnatakse iga kokkupuudet siiski üksikult ega anta laiahaardelist ja terviklikku kumulatiivse mõju hinnangut, milles oleks võetud arvesse eri kokkupuuteviise ja eri tooteliike;

| 1. | leiab pärast teada olevate andmete üldhindamist, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikes 2 sätestatud ettevaatusprintsiip nõuab, et komisjon ja seadusandjad võtaksid piisavaid meetmeid eesmärgiga vähendada vajaduse korral miinimumini inimeste lühi- ja pikaajalist kokkupuudet sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatega ning teeksid ühtlasi palju rohkem teadusuuringuid, et täiendada teaduslikke teadmisi sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete mõju kohta inimeste tervisele; |
| --- | --- |

1.

leiab pärast teada olevate andmete üldhindamist, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikes 2 sätestatud ettevaatusprintsiip nõuab, et komisjon ja seadusandjad võtaksid piisavaid meetmeid eesmärgiga vähendada vajaduse korral miinimumini inimeste lühi- ja pikaajalist kokkupuudet sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatega ning teeksid ühtlasi palju rohkem teadusuuringuid, et täiendada teaduslikke teadmisi sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete mõju kohta inimeste tervisele;

| 2. | märgib, et ettevaatusprintsiip kehtib teadusliku ebakindluse maailmas, kus riski võib iseloomustada üksnes ebatäiuslike teadmiste põhjal – see ei ole kivisse raiutud ja seda võib vaidlustada – kuid milles on vaja tegutseda, et hoida ära või vähendada potentsiaalselt tõsiseid või pöördumatuid tagajärgi inimeste tervisele ja/või keskkonnale; |
| --- | --- |

2.

märgib, et ettevaatusprintsiip kehtib teadusliku ebakindluse maailmas, kus riski võib iseloomustada üksnes ebatäiuslike teadmiste põhjal – see ei ole kivisse raiutud ja seda võib vaidlustada – kuid milles on vaja tegutseda, et hoida ära või vähendada potentsiaalselt tõsiseid või pöördumatuid tagajärgi inimeste tervisele ja/või keskkonnale;

| 3. | on seisukohal, et juhul, kui sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete kahjulikku mõju võib mõistlikult eeldada, tuleb rakendada meetmeid inimeste tervise kaitseks; rõhutab ka, arvestades sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete võimalikku kahjustavat või pöördumatut mõju, et täpsete teadmiste (sh põhjuslike seoste lõpliku tõenduse kohta) puudumine ei tohiks takistada tervisekaitsemeetmete võtmist kooskõlas ettevaatusprintsiibiga, pidades silmas proportsionaalsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et juhul, kui sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete kahjulikku mõju võib mõistlikult eeldada, tuleb rakendada meetmeid inimeste tervise kaitseks; rõhutab ka, arvestades sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete võimalikku kahjustavat või pöördumatut mõju, et täpsete teadmiste (sh põhjuslike seoste lõpliku tõenduse kohta) puudumine ei tohiks takistada tervisekaitsemeetmete võtmist kooskõlas ettevaatusprintsiibiga, pidades silmas proportsionaalsuse põhimõtet;

| 4. | on seisukohal, et naiste kaitsmine sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate võimaliku ohu eest nende reproduktiivtervisele on ülimalt tähtis; palub seetõttu komisjonil seada esmatähtsale kohale selliste teadusuuringute rahastamine, millega uuritakse hormoonsüsteemi kahjustajate mõju naiste tervisele, ning toetada pikaajalisi uuringuid naiste tervise kohta pikkadel ajavahemikel nende elu jooksul, tehes seeläbi võimalikuks tõenditel põhineva hinnangu andmise sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatega kokkupuute pikaajalise ja üle mitme põlvkonna ulatuva mõju kohta; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et naiste kaitsmine sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate võimaliku ohu eest nende reproduktiivtervisele on ülimalt tähtis; palub seetõttu komisjonil seada esmatähtsale kohale selliste teadusuuringute rahastamine, millega uuritakse hormoonsüsteemi kahjustajate mõju naiste tervisele, ning toetada pikaajalisi uuringuid naiste tervise kohta pikkadel ajavahemikel nende elu jooksul, tehes seeläbi võimalikuks tõenditel põhineva hinnangu andmise sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatega kokkupuute pikaajalise ja üle mitme põlvkonna ulatuva mõju kohta;

| 5. | kutsub seepärast komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti ettepanekud Maailma Terviseorganisatsiooni rahvusvahelise kemikaaliohutuse programmi (WHO/IPCS) poolt väljatöötatud sisesekretsioonisüsteemi kahjustaja määratlusel põhinevate kaubanduslike kemikaalide üldiste kriteeriumide kohta koos katse- ja teabenõuetega ning selgitama ELi õigusaktides, milliseid aineid peetakse sisesekretsioonisüsteemi kahjustavateks aineteks; pooldab seda, et „sisesekretsioonisüsteemi kahjustaja” lisataks regulatiivsete klasside hulka ning et sellel oleksid eri kategooriad sõltuvalt tõendite usaldusväärsusest; |
| --- | --- |

5.

kutsub seepärast komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti ettepanekud Maailma Terviseorganisatsiooni rahvusvahelise kemikaaliohutuse programmi (WHO/IPCS) poolt väljatöötatud sisesekretsioonisüsteemi kahjustaja määratlusel põhinevate kaubanduslike kemikaalide üldiste kriteeriumide kohta koos katse- ja teabenõuetega ning selgitama ELi õigusaktides, milliseid aineid peetakse sisesekretsioonisüsteemi kahjustavateks aineteks; pooldab seda, et „sisesekretsioonisüsteemi kahjustaja” lisataks regulatiivsete klasside hulka ning et sellel oleksid eri kategooriad sõltuvalt tõendite usaldusväärsusest;

| 6. | rõhutab, et on väga tähtis, et sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate omaduste määramise kriteeriumid põhineksid ohu terviklikul hindamisel, mis teostatakse tänapäevase tippteaduse alusel, võttes arvesse võimalikku kombineeritud mõju ja pikaajalise kokkupuute mõju ning mõju kriitilise tähtsusega arenguetappidel; ohu hinnangut tuleks seejärel kasutada riskihindamise ja riskijuhtimise menetlustes, nagu näevad ette mitmed asjakohased õigusaktid; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et on väga tähtis, et sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate omaduste määramise kriteeriumid põhineksid ohu terviklikul hindamisel, mis teostatakse tänapäevase tippteaduse alusel, võttes arvesse võimalikku kombineeritud mõju ja pikaajalise kokkupuute mõju ning mõju kriitilise tähtsusega arenguetappidel; ohu hinnangut tuleks seejärel kasutada riskihindamise ja riskijuhtimise menetlustes, nagu näevad ette mitmed asjakohased õigusaktid;

| 7. | palub komisjonil võtta kemikaalide poliitikas edasisi meetmeid ja tõhustada teadusuuringuid, mis võimaldaksid hinnata nii üksikute kemikaalide võimalikku kahjulikku mõju sisesekretsioonisüsteemile kui ka ainete kindlaksmääratud kombinatsioonide kumulatiivset mõju sisesekretsioonisüsteemile; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil võtta kemikaalide poliitikas edasisi meetmeid ja tõhustada teadusuuringuid, mis võimaldaksid hinnata nii üksikute kemikaalide võimalikku kahjulikku mõju sisesekretsioonisüsteemile kui ka ainete kindlaksmääratud kombinatsioonide kumulatiivset mõju sisesekretsioonisüsteemile;

| 8. | on arvamusel, et sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate määratlemise kriteeriumid peaksid põhinema kahjuliku toime ja sisesekretsioonisüsteemiga seotud toimemehhanismi määratlemise kriteeriumidel; WHO/IPCSi määratlus on selleks kõige sobivam alus; on arvamusel, et nii kahjulikku mõju kui ka sisesekretsioonisüsteemiga seotud toimemehhanismi tuleks uurida ja neid tuleks vaadelda igakülgse hinnangu andmiseks paralleelselt; on seisukohal, et täheldatud mõju tuleks pidada kahjulikuks, kui teaduslikud andmed seda näitavad; rõhutab, et arvesse tuleks võtta ka mis tahes võimalikku kombineeritud mõju, nt segamõju või nn mõjude kokteili; |
| --- | --- |

8.

on arvamusel, et sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate määratlemise kriteeriumid peaksid põhinema kahjuliku toime ja sisesekretsioonisüsteemiga seotud toimemehhanismi määratlemise kriteeriumidel; WHO/IPCSi määratlus on selleks kõige sobivam alus; on arvamusel, et nii kahjulikku mõju kui ka sisesekretsioonisüsteemiga seotud toimemehhanismi tuleks uurida ja neid tuleks vaadelda igakülgse hinnangu andmiseks paralleelselt; on seisukohal, et täheldatud mõju tuleks pidada kahjulikuks, kui teaduslikud andmed seda näitavad; rõhutab, et arvesse tuleks võtta ka mis tahes võimalikku kombineeritud mõju, nt segamõju või nn mõjude kokteili;

| 9. | rõhutab, et kriteeriumid, mille põhjal määratakse kindlaks, milline aine on sisesekretsioonisüsteemi kahjustav, peaksid olema teaduspõhised ja horisontaalsed; on arvamusel, et kasutada tuleks tõendite kaalukusel põhinevat lähenemisviisi ja mitte ühtegi kriteeriumi ei tohiks vaadelda sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate määratluses otsustava tegurina; on seisukohal, et seejärel tuleks asjaomaste õigusaktide kohaselt läbi viia sotsiaal-majanduslik hindamine; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et kriteeriumid, mille põhjal määratakse kindlaks, milline aine on sisesekretsioonisüsteemi kahjustav, peaksid olema teaduspõhised ja horisontaalsed; on arvamusel, et kasutada tuleks tõendite kaalukusel põhinevat lähenemisviisi ja mitte ühtegi kriteeriumi ei tohiks vaadelda sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate määratluses otsustava tegurina; on seisukohal, et seejärel tuleks asjaomaste õigusaktide kohaselt läbi viia sotsiaal-majanduslik hindamine;

| 10. | leiab, et selle hindamisel, kas ainel on sisesekretsioonisüsteemi kahjustavaid omadusi või mitte, tuleks arvesse võtta kõiki vastastikku hinnatud teaduslikke andmeid ja teaduslikku teavet, sealhulgas teaduskirjanduse ülevaadet ja heale laboritavale mittevastavaid uuringuid nii nende eeliste kui ka puuduste osas; peab ühtlasi oluliseks võtta arvesse kaasaegseid meetodeid ja ajakohaseid teadusuuringuid; |
| --- | --- |

10.

leiab, et selle hindamisel, kas ainel on sisesekretsioonisüsteemi kahjustavaid omadusi või mitte, tuleks arvesse võtta kõiki vastastikku hinnatud teaduslikke andmeid ja teaduslikku teavet, sealhulgas teaduskirjanduse ülevaadet ja heale laboritavale mittevastavaid uuringuid nii nende eeliste kui ka puuduste osas; peab ühtlasi oluliseks võtta arvesse kaasaegseid meetodeid ja ajakohaseid teadusuuringuid;

| 11. | kutsub komisjoni üles lisama kõikidesse asjaomastesse ELi õigusaktidesse asjakohased katsetamisnõuded sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete tuvastamiseks; on seisukohal, et rakendada tuleb hiljuti valideeritud ja rahvusvaheliselt tunnustatud katsetamismeetodeid, näiteks neid, mis on välja töötatud OECD raames, Euroopa Liidu referentlaboris Euroopa Alternatiivsete Meetodite Tõestamise Keskuses (EURL ECVAM)või USA keskkonnakaitse agentuuri (EPA) sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete uurimise programmi (Endocrine Disruptor Screening Program) raames; märgib, et OECD katsetamismeetodite programm hõlmab sugu- ja kilpnäärmehormoone ja steroidogeneesi; juhib tähelepanu asjaolule, et teisalt puuduvad katsetamismeetodid, mis hõlmaksid sisesekretsioonisüsteemi paljusid muid osi, nt insuliini ja kasvuhormooni; on seisukohal, et välja tuleks töötada katsetamismeetodid ja juhendid, et võtta paremini arvesse sisesekretsioonisüsteemi kahjustajaid, võimalikke väikeste annuste toimeid, kombineeritud mõju ja mittemonotoonseid annuse ja reaktsiooni seoseid, eriti inimese arengu kriitilise tähtsusega ajavahemikel; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles lisama kõikidesse asjaomastesse ELi õigusaktidesse asjakohased katsetamisnõuded sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete tuvastamiseks; on seisukohal, et rakendada tuleb hiljuti valideeritud ja rahvusvaheliselt tunnustatud katsetamismeetodeid, näiteks neid, mis on välja töötatud OECD raames, Euroopa Liidu referentlaboris Euroopa Alternatiivsete Meetodite Tõestamise Keskuses (EURL ECVAM)või USA keskkonnakaitse agentuuri (EPA) sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete uurimise programmi (Endocrine Disruptor Screening Program) raames; märgib, et OECD katsetamismeetodite programm hõlmab sugu- ja kilpnäärmehormoone ja steroidogeneesi; juhib tähelepanu asjaolule, et teisalt puuduvad katsetamismeetodid, mis hõlmaksid sisesekretsioonisüsteemi paljusid muid osi, nt insuliini ja kasvuhormooni; on seisukohal, et välja tuleks töötada katsetamismeetodid ja juhendid, et võtta paremini arvesse sisesekretsioonisüsteemi kahjustajaid, võimalikke väikeste annuste toimeid, kombineeritud mõju ja mittemonotoonseid annuse ja reaktsiooni seoseid, eriti inimese arengu kriitilise tähtsusega ajavahemikel;

| 12. | inimesega seonduva ohutusteave saamiseks tuleks edendada loomi mitte kasutavate katsemeetodite arendamist ning praegu kasutusel olevad loomkatsed tuleks asendada; |
| --- | --- |

12.

inimesega seonduva ohutusteave saamiseks tuleks edendada loomi mitte kasutavate katsemeetodite arendamist ning praegu kasutusel olevad loomkatsed tuleks asendada;

| 13. | on veendunud, et edendada tuleks mitteloomsete katsemeetodite ja muude riski hindamise strateegiate kasutamist ning loomkatseid tuleks vähendada ja selgroogsetega tuleks katseid teha viimase võimalusena; tuletab meelde, et direktiivi 2010/63/EL kohaselt tuleb loomkatsed asendada, neid tuleks vähendada või täiustada; palub komisjonil seetõttu kehtestada eeskirjad korduvkatsete vältimiseks ning tagada, et katsete ja uuringute kordamine selgroogsetega oleks keelatud; |
| --- | --- |

13.

on veendunud, et edendada tuleks mitteloomsete katsemeetodite ja muude riski hindamise strateegiate kasutamist ning loomkatseid tuleks vähendada ja selgroogsetega tuleks katseid teha viimase võimalusena; tuletab meelde, et direktiivi 2010/63/EL kohaselt tuleb loomkatsed asendada, neid tuleks vähendada või täiustada; palub komisjonil seetõttu kehtestada eeskirjad korduvkatsete vältimiseks ning tagada, et katsete ja uuringute kordamine selgroogsetega oleks keelatud;

| 14. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja reproduktiivtervise häirete registrid, et täita ELis olemasolev andmelünk; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja reproduktiivtervise häirete registrid, et täita ELis olemasolev andmelünk;

| 15. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koguma usaldusväärseid andmeid hormonaalsete häirete ja haiguste sotsiaalmajanduslike mõjude kohta; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koguma usaldusväärseid andmeid hormonaalsete häirete ja haiguste sotsiaalmajanduslike mõjude kohta;

| 16. | on seisukohal, et otsuseid tegevad organid peaksid saama käsitleda samasuguste toimemehhanismide ja omadustega aineid grupiviisiliselt, kui andmeid on piisavalt, samas kui piisavate andmete puudumisel võiks olla kasu sellest, kui ained grupeeritakse struktuuri sarnasuse alusel, näiteks prioriteetide seadmiseks edasiste katsete kohta, et kaitsta elanikkonda sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatega kokkupuute mõju eest võimalikult kiiresti ja mõjusalt ning vähendada loomkatsete arvu; on seisukohal, et kemikaalide grupeerimist struktuuri sarnasuse alusel tuleks kasutada, kui tootja või importija ei suuda tõestada kemikaali ohutust nii, et asjaomased otsuseid tegevad organid selles veenduksid; märgib, et sellistel juhtudel võivad nimetatud organid, selleks et jõuda otsusele, milliseid meetmeid võtta, kasutada vaatluse all oleva kemikaali kohta olemasoleva teabe täiendamiseks sarnase struktuuriga kemikaale puudutavat teavet; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et otsuseid tegevad organid peaksid saama käsitleda samasuguste toimemehhanismide ja omadustega aineid grupiviisiliselt, kui andmeid on piisavalt, samas kui piisavate andmete puudumisel võiks olla kasu sellest, kui ained grupeeritakse struktuuri sarnasuse alusel, näiteks prioriteetide seadmiseks edasiste katsete kohta, et kaitsta elanikkonda sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatega kokkupuute mõju eest võimalikult kiiresti ja mõjusalt ning vähendada loomkatsete arvu; on seisukohal, et kemikaalide grupeerimist struktuuri sarnasuse alusel tuleks kasutada, kui tootja või importija ei suuda tõestada kemikaali ohutust nii, et asjaomased otsuseid tegevad organid selles veenduksid; märgib, et sellistel juhtudel võivad nimetatud organid, selleks et jõuda otsusele, milliseid meetmeid võtta, kasutada vaatluse all oleva kemikaali kohta olemasoleva teabe täiendamiseks sarnase struktuuriga kemikaale puudutavat teavet;

| 17. | palub komisjonil vaadata uuesti läbi oma ELi sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete strateegia inimeste tervise tõhusa kaitsmise nimel ning panna suuremat rõhku ettevaatusprintsiibile ja järgida samal ajal proportsionaalsuse põhimõtet, et vähendada inimeste kokkupuudet sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatega; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil vaadata uuesti läbi oma ELi sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete strateegia inimeste tervise tõhusa kaitsmise nimel ning panna suuremat rõhku ettevaatusprintsiibile ja järgida samal ajal proportsionaalsuse põhimõtet, et vähendada inimeste kokkupuudet sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatega;

| 18. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid rohkem arvesse asjaolu, et tarbijad vajavad usaldusväärset teavet (mis on esitatud asjakohases vormis ja tarbijatele arusaadavas keeles) sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete ohtlikkuse ja mõju kohta ning selle kohta, kuidas end kaitsta; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid rohkem arvesse asjaolu, et tarbijad vajavad usaldusväärset teavet (mis on esitatud asjakohases vormis ja tarbijatele arusaadavas keeles) sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete ohtlikkuse ja mõju kohta ning selle kohta, kuidas end kaitsta;

| 19. | kutsub komisjoni üles esitama konkreetset ajakava sisesekretsioonisüsteemi kahjustavaid aineid hõlmavate tulevaste kriteeriumide ja muudetud katsetamisnõuete kohaldamise kohta asjakohastes õigusaktides, sealhulgas pestitsiidides ja biotsiidides kasutatavate toimeainete heakskiitmise läbivaatamise ning tegevuskava kohta, mis sisaldab konkreetseid meetmeid ja eesmärke kokkupuute vähendamiseks sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainetega; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni üles esitama konkreetset ajakava sisesekretsioonisüsteemi kahjustavaid aineid hõlmavate tulevaste kriteeriumide ja muudetud katsetamisnõuete kohaldamise kohta asjakohastes õigusaktides, sealhulgas pestitsiidides ja biotsiidides kasutatavate toimeainete heakskiitmise läbivaatamise ning tegevuskava kohta, mis sisaldab konkreetseid meetmeid ja eesmärke kokkupuute vähendamiseks sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainetega;

| 20. | leiab, et praeguse strateegia raames välja töötatud hormonaalselt aktiivsete ainete andmebaasi tuleb jätkuvalt hooldada ja korras hoida; |
| --- | --- |

20.

leiab, et praeguse strateegia raames välja töötatud hormonaalselt aktiivsete ainete andmebaasi tuleb jätkuvalt hooldada ja korras hoida;

| 21. | palub komisjonil 1999. aasta sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete ühenduse strateegia läbivaatamise käigus vaadata süsteemselt läbi kõik asjaomased kehtivad õigusaktid ja vajaduse korral hiljemalt 1. juuniks 2015 kehtivaid õigusakte muuta või esitada uued seadusandlikud ettepanekud, sh ohu- ja riskihinnangud, et vähendada inimeste, eriti rasedate, imikute, laste ja teismeliste kokkupuudet sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatega; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil 1999. aasta sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete ühenduse strateegia läbivaatamise käigus vaadata süsteemselt läbi kõik asjaomased kehtivad õigusaktid ja vajaduse korral hiljemalt 1. juuniks 2015 kehtivaid õigusakte muuta või esitada uued seadusandlikud ettepanekud, sh ohu- ja riskihinnangud, et vähendada inimeste, eriti rasedate, imikute, laste ja teismeliste kokkupuudet sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatega;

| 22. | palub komisjoni kehtestada sisesekretsioonisüsteemi kahjustajaid käsitleva ELi strateegia edaspidisel läbivaatamisel täpne ajakava, milles on kindlaks määratud vaheetapid järgmisteks eesmärkideks:






  — | edaspidiste kriteeriumide kohaldamine võimalike sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate kemikaalide tuvastamiseks; |
| --- | --- | --- |

22.

palub komisjoni kehtestada sisesekretsioonisüsteemi kahjustajaid käsitleva ELi strateegia edaspidisel läbivaatamisel täpne ajakava, milles on kindlaks määratud vaheetapid järgmisteks eesmärkideks:

—

edaspidiste kriteeriumide kohaldamine võimalike sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate kemikaalide tuvastamiseks;

| — | punktis 22 nimetatud asjakohaste õigusaktide läbivaatamine; |
| --- | --- |

—

punktis 22 nimetatud asjakohaste õigusaktide läbivaatamine;

| — | sisesekretsioonisüsteemi peamiste kahjustajate korrapäraselt ajakohastatud loetelu avaldamine; esimene versioon tuleks avaldada 20. detsembriks 2014; |
| --- | --- |

—

sisesekretsioonisüsteemi peamiste kahjustajate korrapäraselt ajakohastatud loetelu avaldamine; esimene versioon tuleks avaldada 20. detsembriks 2014;

| — | kõikide vajalike meetmete võtmine, et vähendada ELi elanikkonna ja keskkonna kokkupuudet sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatega; |
| --- | --- |

—

kõikide vajalike meetmete võtmine, et vähendada ELi elanikkonna ja keskkonna kokkupuudet sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatega;

| 23. | on arvamusel, et sisesekretsioonisüsteemi kahjustajaid tuleks käsitleda REACH-määruse tähenduses või muude õigusaktide vastavate sätete kohaselt väga ohtlike ainetena; |
| --- | --- |

23.

on arvamusel, et sisesekretsioonisüsteemi kahjustajaid tuleks käsitleda REACH-määruse tähenduses või muude õigusaktide vastavate sätete kohaselt väga ohtlike ainetena;

| 24. | rõhutab, et praegused teaduslikud tõendid ei anna veel piisavat alust sellise piirmäära kehtestamiseks, millest allpool kahjulik mõju puudub, ning sisesekretsioonisüsteemi kahjustajaid tuleks seetõttu pidada nn künniseta aineteks, mistõttu iga kokkupuude selliste ainetega võib tähendada riski, välja arvatud kui tootja on võimeline esitama teadusliku tõestuse, et künnis on võimalik kindlaks teha, võttes arvesse suurenenud tundlikkust inimese arengu kriitilise tähtsusega etappidel ja ainete segamõju; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et praegused teaduslikud tõendid ei anna veel piisavat alust sellise piirmäära kehtestamiseks, millest allpool kahjulik mõju puudub, ning sisesekretsioonisüsteemi kahjustajaid tuleks seetõttu pidada nn künniseta aineteks, mistõttu iga kokkupuude selliste ainetega võib tähendada riski, välja arvatud kui tootja on võimeline esitama teadusliku tõestuse, et künnis on võimalik kindlaks teha, võttes arvesse suurenenud tundlikkust inimese arengu kriitilise tähtsusega etappidel ja ainete segamõju;

| 25. | kutsub komisjoni üles toetama sisesekretsioonisüsteemi tõenäoliselt kahjustavaid aineid käsitlevaid sihipäraseid teadusprojekte ning rõhutama kahjulikku mõju väikeste kontsentratsioonide või kombineeritud kokkupuute puhul, sh uute katsetamis- ja analüüsimeetodite väljatöötamist, ning toetama uusi aluspõhimõtteid, mis tuginevad mürgiste ainete/kõrvaltoimete levikuteedele; kutsub komisjoni üles lisama sisesekretsioonisüsteemi kahjustajad, nende kombineeritud mõju ja nendega seotud valdkonnad teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi prioriteetidesse; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles toetama sisesekretsioonisüsteemi tõenäoliselt kahjustavaid aineid käsitlevaid sihipäraseid teadusprojekte ning rõhutama kahjulikku mõju väikeste kontsentratsioonide või kombineeritud kokkupuute puhul, sh uute katsetamis- ja analüüsimeetodite väljatöötamist, ning toetama uusi aluspõhimõtteid, mis tuginevad mürgiste ainete/kõrvaltoimete levikuteedele; kutsub komisjoni üles lisama sisesekretsioonisüsteemi kahjustajad, nende kombineeritud mõju ja nendega seotud valdkonnad teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi prioriteetidesse;

| 26. | kutsub komisjoni üles töötama välja in vitro ja in silico meetodeid, et vähendada sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate tuvastamiseks tehtavaid loomkaitseid; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles töötama välja in vitro ja in silico meetodeid, et vähendada sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate tuvastamiseks tehtavaid loomkaitseid;

| 27. | kutsub komisjoni üles nõudma, et kõik kolmandatest riikidest sisse toodud tooted vastaksid kõikidele ELi kehtivatele ja edaspidi kehtestatavatele õigusaktidele, milles käsitletakse sisesekretsioonisüsteemi kahjustajaid; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles nõudma, et kõik kolmandatest riikidest sisse toodud tooted vastaksid kõikidele ELi kehtivatele ja edaspidi kehtestatavatele õigusaktidele, milles käsitletakse sisesekretsioonisüsteemi kahjustajaid;

| 28. | kutsub komisjoni üles kaasama kõik asjaomased sidusrühmad koostöösse, mille eesmärk on teha seadusandlikud muudatused, et kaitsta inimeste tervist paremini sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate kemikaalide eest, ning töötama välja teavituskampaaniaid; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles kaasama kõik asjaomased sidusrühmad koostöösse, mille eesmärk on teha seadusandlikud muudatused, et kaitsta inimeste tervist paremini sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate kemikaalide eest, ning töötama välja teavituskampaaniaid;

| 29. | kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust luua sisesekretsioonisüsteemi kahjustajaid käsitlevate teadusuuringute keskust, kus uuritaks sisesekretsioonisüsteemi kahjustajaid ning koordineeritaks neid hõlmavaid teadmisi ELi tasandil; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust luua sisesekretsioonisüsteemi kahjustajaid käsitlevate teadusuuringute keskust, kus uuritaks sisesekretsioonisüsteemi kahjustajaid ning koordineeritaks neid hõlmavaid teadmisi ELi tasandil;

| 30. | kutsub komisjoni üles tagama, et tuntud, tõenäoliste ja võimalike sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate tuvastamise kriteeriume kohaldatakse horisontaalselt kõikide asjakohaste kehtivate ja tulevaste õigusaktidega, et saavutada kõrgetasemeline kaitse; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni üles tagama, et tuntud, tõenäoliste ja võimalike sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate tuvastamise kriteeriume kohaldatakse horisontaalselt kõikide asjakohaste kehtivate ja tulevaste õigusaktidega, et saavutada kõrgetasemeline kaitse;

| 31. | rõhutab, et kuigi käesoleva resolutsiooni eesmärk on vaid inimese tervise kaitsmine sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate eest, on sama oluline võtta otsustavaid meetmeid metsloomade ja keskkonna sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate eest kaitsmiseks; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et kuigi käesoleva resolutsiooni eesmärk on vaid inimese tervise kaitsmine sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate eest, on sama oluline võtta otsustavaid meetmeid metsloomade ja keskkonna sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate eest kaitsmiseks;

| 32. | nõuab tungivalt, et komisjon soodustaks ja rahastaks avalikkuse teavitamise programme sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatest tulenevate terviseriskide kohta, et võimaldada tarbijatel asjaolusid täielikult teades oma käitumist ja eluviise kohandada; kõnealused teavitamise programmid tuleks eelkõige suunata elanikkonna kõige haavatavamatele rühmadele (rasedad, lapsed), et ennetavaid meetmeid oleks võimalik võtta varakult; |
| --- | --- |

32.

nõuab tungivalt, et komisjon soodustaks ja rahastaks avalikkuse teavitamise programme sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatest tulenevate terviseriskide kohta, et võimaldada tarbijatel asjaolusid täielikult teades oma käitumist ja eluviise kohandada; kõnealused teavitamise programmid tuleks eelkõige suunata elanikkonna kõige haavatavamatele rühmadele (rasedad, lapsed), et ennetavaid meetmeid oleks võimalik võtta varakult;

| 33. | kutsub liikmesriike üles parandama tervishoiutöötajate koolitusprogramme selles valdkonnas; |
| --- | --- |

33.

kutsub liikmesriike üles parandama tervishoiutöötajate koolitusprogramme selles valdkonnas;

| 34. | tunneb heameelt selle üle, et sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete küsimus on lisatud ühe uue poliitikaküsimusena kemikaalide kasutamise rahvusvahelise strateegilise lähenemisviisi (SAICM) poliitikaraamistikusse; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama SAICMi meetmeid ning soodustama kõikidel asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel (sh WHO ja ÜRO Keskkonnaprogramm (UNEP)) aktiivset poliitikat, mille abil vähendada inimeste ja keskkonna kokkupuudet sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatega; |
| --- | --- |

34.

tunneb heameelt selle üle, et sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete küsimus on lisatud ühe uue poliitikaküsimusena kemikaalide kasutamise rahvusvahelise strateegilise lähenemisviisi (SAICM) poliitikaraamistikusse; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama SAICMi meetmeid ning soodustama kõikidel asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel (sh WHO ja ÜRO Keskkonnaprogramm (UNEP)) aktiivset poliitikat, mille abil vähendada inimeste ja keskkonna kokkupuudet sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatega;

| 35. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

35.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(2)  ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

(3)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(4)  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

(5)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

(6)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 71.

(7)  ELT L 342, 22.12.2009, lk 59.

(8)  EÜT C 341, 9.11.1998, lk 37.

(9)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 95.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0147.

(11)  WHO/IPCSi aruandes (2002) sisalduv määratlus: „Sisesekretsioonisüsteemi kahjustaja on väline aine või segu, mis muudab sisesekretsioonisüsteemi toimimist ja selle tagajärjel avaldab terve organismi, tema järglaskonna või (alam)populatsioonide tervisele kahjulikku mõju. Potentsiaalne sisesekretsioonisüsteemi kahjustaja on „väline aine või segu, millel on omadused, mille puhul võib eeldada, et need põhjustavad terve organismi, tema järglaskonna või (alam)populatsioonide sisesekretsioonisüsteemi kahjustumist.” (http://www.who.int/ipcs/publications/en/ch1.pdf)

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/91 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/91

---

P7_TA(2013)0092

Rändajate integreerimine, selle mõju tööturule ja sotsiaalkindlustuse koordineerimise välispoliitiline mõõde

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon rändajate integreerimise, selle mõju kohta tööturule ja sotsiaalkindlustuse koordineerimise välispoliitilise mõõtme kohta (2012/2131(INI))

(2016/C 036/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 15, 18, 20, 21 ja 34, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 15, 18, 20, 21 ja 34,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. märtsi 2012. aasta teatist „ELi sotsiaalkindlustuse koordineerimise välispoliitiline mõõde” (COM(2012)0153), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. märtsi 2012. aasta teatist „ELi sotsiaalkindlustuse koordineerimise välispoliitiline mõõde” (COM(2012)0153),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. novembri 2011. aasta teatist „Rände ja liikuvuse suhtes võetud üldine lähenemisviis” (COM(2011)0743), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. novembri 2011. aasta teatist „Rände ja liikuvuse suhtes võetud üldine lähenemisviis” (COM(2011)0743),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2011. aasta teatist „Kolmandate riikide kodanike integratsiooni Euroopa töökava” (COM(2011)0455), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2011. aasta teatist „Kolmandate riikide kodanike integratsiooni Euroopa töökava” (COM(2011)0455),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2012. aasta teatist „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2012. aasta teatist „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” (COM(2012)0173),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. veebruari 2012. aasta arvamust komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kolmandate riikide kodanike integratsiooni Euroopa töökava” (SOC/427), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. veebruari 2012. aasta arvamust komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kolmandate riikide kodanike integratsiooni Euroopa töökava” (SOC/427),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 16. veebruari 2012. aasta arvamust „Euroopa integratsiooni uuendatud töökava”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 16. veebruari 2012. aasta arvamust „Euroopa integratsiooni uuendatud töökava”,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2012. aasta omaalgatuslikku arvamust teemal „Sisserändajatest ettevõtjate panus ELi majandusse” (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2012. aasta omaalgatuslikku arvamust teemal „Sisserändajatest ettevõtjate panus ELi majandusse” (1),

| — | võttes arvesse Eurofoundi 2011. aasta uuringut „Etniliste vähemuste ettevõtluse edendamine Euroopa linnades”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi 2011. aasta uuringut „Etniliste vähemuste ettevõtluse edendamine Euroopa linnades”,

| — | võttes arvesse 20. veebruari 2012. aasta ühist tööhõivearuannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. veebruari 2012. aasta ühist tööhõivearuannet,

| — | võttes arvesse komisjoni 5. detsembri 2011. aasta aruannet Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondi rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide ning saavutatud tulemuste kohta ajavahemikul 2007–2009 (COM(2011)0847), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. detsembri 2011. aasta aruannet Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondi rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide ning saavutatud tulemuste kohta ajavahemikul 2007–2009 (COM(2011)0847),

| — | võttes arvesse kokkuvõtvat aruannet „Sixth meeting of the European Integration Forum: The involvement of countries of origin in the integration process” („Euroopa integratsioonifoorumi kuues istung: päritoluriikide kaasamine integratsiooniprotsessi”), Brüssel, 9.–10. november 2011, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kokkuvõtvat aruannet „Sixth meeting of the European Integration Forum: The involvement of countries of origin in the integration process” („Euroopa integratsioonifoorumi kuues istung: päritoluriikide kaasamine integratsiooniprotsessi”), Brüssel, 9.–10. november 2011,

| — | võttes arvesse uuringut „Rändajate integreerimine ja selle mõju tööturule”, Euroopa Parlament (2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uuringut „Rändajate integreerimine ja selle mõju tööturule”, Euroopa Parlament (2011),

| — | võttes arvesse uuringut „Euroopa rändevõrgustiku koondaruanne: tööjõu nõudluse täitmine rände abil”, Euroopa Parlament (2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uuringut „Euroopa rändevõrgustiku koondaruanne: tööjõu nõudluse täitmine rände abil”, Euroopa Parlament (2011),

| — | võttes arvesse uuringut „Gallup World Poll: The Many Faces of Global Migration” („Gallupi ülemaailmne uuring: ülemaailmse rände mitmetahulisus”), IOM ja Gallup (2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uuringut „Gallup World Poll: The Many Faces of Global Migration” („Gallupi ülemaailmne uuring: ülemaailmse rände mitmetahulisus”), IOM ja Gallup (2011),

| — | võttes arvesse Eurofoundi väljaandeid „Elukvaliteet etniliselt mitmekesistes naabruskondades” (2011), „Välisriigi taustaga kodanike töötingimused” (2011) ning „Võõrtöötajate tööhõive ja töötingimused” (2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi väljaandeid „Elukvaliteet etniliselt mitmekesistes naabruskondades” (2011), „Välisriigi taustaga kodanike töötingimused” (2011) ning „Võõrtöötajate tööhõive ja töötingimused” (2007),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi, Stuttgarti linna ja Eurofoundi asutatud võrgustiku CLIP (Euroopa linnade võrgustik kohaliku sisserändajate integreerimise poliitika edendamiseks) tehtud uuringuid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi, Stuttgarti linna ja Eurofoundi asutatud võrgustiku CLIP (Euroopa linnade võrgustik kohaliku sisserändajate integreerimise poliitika edendamiseks) tehtud uuringuid,

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 4. mai 2010. aasta järeldusi integratsiooni kui arengu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse hoogustaja kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 4. mai 2010. aasta järeldusi integratsiooni kui arengu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse hoogustaja kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. märtsi 2010. aasta arvamust „Sisserännanud töötajate integreerimine” (SOC/364), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. märtsi 2010. aasta arvamust „Sisserännanud töötajate integreerimine” (SOC/364),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. veebruari 2010. aasta arvamust „Integratsioon ja sotsiaalmeetmete kava” (SOC/362), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. veebruari 2010. aasta arvamust „Integratsioon ja sotsiaalmeetmete kava” (SOC/362),

| — | võttes arvesse dokumenti „Stockholmi programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel”, 10.–11. detsember 2009, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse dokumenti „Stockholmi programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel”, 10.–11. detsember 2009,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivi 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivi 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/98/EL kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/98/EL kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/52/EÜ, millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste ja meetmete miinimumnõuded (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/52/EÜ, millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste ja meetmete miinimumnõuded (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 25. mai 2009. aasta direktiivi 2009/50/EÜ kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. mai 2009. aasta direktiivi 2009/50/EÜ kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (7),

| — | võttes arvesse oma 14. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus 2004–2008 (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus 2004–2008 (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. mai 2007. aasta teatist „Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vaheline korduvränne ja liikuvuspartnerlus” (COM(2007)0248), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. mai 2007. aasta teatist „Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vaheline korduvränne ja liikuvuspartnerlus” (COM(2007)0248),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni strateegiate ja vahendite kohta sisserändajate integreerimiseks Euroopa Liidus (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni strateegiate ja vahendite kohta sisserändajate integreerimiseks Euroopa Liidus (9),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/71/EÜ kolmandate riikide kodanike teadusuuringute eesmärgil riiki lubamise erimenetluse kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/71/EÜ kolmandate riikide kodanike teadusuuringute eesmärgil riiki lubamise erimenetluse kohta (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 1. septembri 2005. aasta teatist „Ühine integratsioonikava. Raamistik kolmandate riikide kodanike integreerimiseks Euroopa Liidus” (COM(2005)0389), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. septembri 2005. aasta teatist „Ühine integratsioonikava. Raamistik kolmandate riikide kodanike integreerimiseks Euroopa Liidus” (COM(2005)0389),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. mai 2005. aasta teatist „Haagi programm: Viie järgneva aasta kümme prioriteeti Euroopa vabaduse, turvalisuse ja õiguse uuenemispartnerlus” (COM(2005)0184), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. mai 2005. aasta teatist „Haagi programm: Viie järgneva aasta kümme prioriteeti Euroopa vabaduse, turvalisuse ja õiguse uuenemispartnerlus” (COM(2005)0184),

| — | võttes arvesse nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate 19. novembri 2004. aasta järeldusi sisserändajate Euroopa Liitu integreerimise poliitika ühiste aluspõhimõtete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate 19. novembri 2004. aasta järeldusi sisserändajate Euroopa Liitu integreerimise poliitika ühiste aluspõhimõtete kohta,

| — | võttes arvesse 15.–16. oktoobril 1999. aastal kokku lepitud Tampere programmi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15.–16. oktoobril 1999. aastal kokku lepitud Tampere programmi,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (11),

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1231/2010, millega laiendatakse määrust (EÜ) nr 883/2004 ja määrust (EÜ) nr 987/2009 kolmandate riikide kodanikele, keda nimetatud määrused veel ei hõlma üksnes nende kodakondsuse tõttu (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1231/2010, millega laiendatakse määrust (EÜ) nr 883/2004 ja määrust (EÜ) nr 987/2009 kolmandate riikide kodanikele, keda nimetatud määrused veel ei hõlma üksnes nende kodakondsuse tõttu (14),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. märtsi 2012. aasta ettepanekuid sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (COM(2012)0156, COM(2012)0157, COM(2012)0158 ja COM(2012)0152), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. märtsi 2012. aasta ettepanekuid sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (COM(2012)0156, COM(2012)0157, COM(2012)0158 ja COM(2012)0152),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu otsuseid kohtuasjades C-214/94, C-112/75, C-110/73, C-247/96, C-300/84, C-237/83, C-60/93 ja C-485/07, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu otsuseid kohtuasjades C-214/94, C-112/75, C-110/73, C-247/96, C-300/84, C-237/83, C-60/93 ja C-485/07,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 48, 78, 79 ja 352, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 48, 78, 79 ja 352,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, väliskomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0040/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, väliskomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0040/2013),

| A. | arvestades, et Euroopa tööealine elanikkond väheneb alates 2012. aastast ja kahaneb ilma sisserändeta järgmise kümne aasta jooksul 14 miljoni inimese võrra; arvestades, et nimetatud andmed on liikmesriikide lõikes väga erinevad; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa tööealine elanikkond väheneb alates 2012. aastast ja kahaneb ilma sisserändeta järgmise kümne aasta jooksul 14 miljoni inimese võrra; arvestades, et nimetatud andmed on liikmesriikide lõikes väga erinevad;

| B. | arvestades, et 2011. aastal elas ELi 27 liikmesriigis 48,9 miljonit välismaal sündinud inimest (9,7 % ELi kogurahvastikust), nendest 16,5 miljonit elanikku pärines teisest ELi liikmesriigist (3,3 %) ja 32,4 miljonit elanikku väljastpoolt ELi (6,4 %); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2011. aastal elas ELi 27 liikmesriigis 48,9 miljonit välismaal sündinud inimest (9,7 % ELi kogurahvastikust), nendest 16,5 miljonit elanikku pärines teisest ELi liikmesriigist (3,3 %) ja 32,4 miljonit elanikku väljastpoolt ELi (6,4 %);

| C. | arvestades, et tööjõu nappus on vaatamata Euroopa Liidu ca 10 % suurusele töötuse määrale (23,8 miljonit inimest) juba ilmselge ja suureneb järgnevatel aastatel veelgi ning näiteks 2015. aastal on IT-sektoris hõivamata ligikaudu 380 000 – 700 000 töökohta, kõnealuse oskustööjõu nappusega peavad liikmesriigid ja ettevõtted võitlema parema hariduse, koolituse, oskuste arendamise ning karjääri edendamise poliitikaga, uute sihtrühmade leidmise ning ELi kodanikele parema ja võrdsema kõrgkoolidesse pääsu tagamisega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tööjõu nappus on vaatamata Euroopa Liidu ca 10 % suurusele töötuse määrale (23,8 miljonit inimest) juba ilmselge ja suureneb järgnevatel aastatel veelgi ning näiteks 2015. aastal on IT-sektoris hõivamata ligikaudu 380 000 – 700 000 töökohta, kõnealuse oskustööjõu nappusega peavad liikmesriigid ja ettevõtted võitlema parema hariduse, koolituse, oskuste arendamise ning karjääri edendamise poliitikaga, uute sihtrühmade leidmise ning ELi kodanikele parema ja võrdsema kõrgkoolidesse pääsu tagamisega;

| D. | arvestades, et Eurobaromeetri uuringute kohaselt on 70 % ELi kodanikest seisukohal, et sisserändajad on majandusele vajalikud; arvestades, et väljaspool EL 27 asuvatest riikidest tulevate, välisriigis sündinud kodanike arv on hinnanguliselt 32 miljonit, mis vastab 6,5 %-le kogurahvastikust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Eurobaromeetri uuringute kohaselt on 70 % ELi kodanikest seisukohal, et sisserändajad on majandusele vajalikud; arvestades, et väljaspool EL 27 asuvatest riikidest tulevate, välisriigis sündinud kodanike arv on hinnanguliselt 32 miljonit, mis vastab 6,5 %-le kogurahvastikust;

| E. | arvestades, et 20–64-aasta vanuste kolmandate riikide kodanike tööhõivemäär on keskmiselt 10 % madalam kui ELi kodanike vastav tööhõivemäär, lisaks sellele töötavad paljud rändajad nende kvalifikatsiooni tasemest madalamal töökohal või ebakindlates töösuhetes, selle nähtuse vastu saab võidelda üldkohaldatavate kollektiivsete töölepingute reguleerimisala laiendamisega juhul, kui need on sõlmitud; arvestades, et nõudlus hea väljaõppega oskustööjõu järele kasvab ja jätkab kasvamist kiiremini kui madala kvalifikatsiooniga töötajate järele, kuid kolmandate riikide kodanike keskmine haridustase on ELi kodanike omast madalam ja rändetaustaga noortel on suurem oht langeda välja haridus- ja koolitussüsteemist keskharidust omandamata; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 20–64-aasta vanuste kolmandate riikide kodanike tööhõivemäär on keskmiselt 10 % madalam kui ELi kodanike vastav tööhõivemäär, lisaks sellele töötavad paljud rändajad nende kvalifikatsiooni tasemest madalamal töökohal või ebakindlates töösuhetes, selle nähtuse vastu saab võidelda üldkohaldatavate kollektiivsete töölepingute reguleerimisala laiendamisega juhul, kui need on sõlmitud; arvestades, et nõudlus hea väljaõppega oskustööjõu järele kasvab ja jätkab kasvamist kiiremini kui madala kvalifikatsiooniga töötajate järele, kuid kolmandate riikide kodanike keskmine haridustase on ELi kodanike omast madalam ja rändetaustaga noortel on suurem oht langeda välja haridus- ja koolitussüsteemist keskharidust omandamata;

| F. | arvestades, et kuigi Euroopa Liidus on pidev rändajate sissevool ootuspärane, võistleb EL sellegipoolest ülemaailmselt kõige helgemate peade nimel, et talente ligi meelitada ja hoida; arvestades, et demograafilised muutused ja ülemaailmse konkurentsi tihenemine tähendavad seda, et EL peab tegelema küsimustega, mis võivad kõnealust rännet takistada, samuti soodustama sotsiaalset innovatsiooni; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kuigi Euroopa Liidus on pidev rändajate sissevool ootuspärane, võistleb EL sellegipoolest ülemaailmselt kõige helgemate peade nimel, et talente ligi meelitada ja hoida; arvestades, et demograafilised muutused ja ülemaailmse konkurentsi tihenemine tähendavad seda, et EL peab tegelema küsimustega, mis võivad kõnealust rännet takistada, samuti soodustama sotsiaalset innovatsiooni;

| G. | arvestades, et mitmekesised, avatud ja tolerantsed ühiskonnad tõmbavad tõenäolisemalt ligi oskustöölisi, kellel on teadmistepõhise majanduse liikumapanekuks vajalik inim- ja loovkapital ning seetõttu sõltub Euroopa ligitõmbavus ka aktiivsest sisenemisest tööturule ja tööturule võrdse juurdepääsu tagamisest, tõelisest integratsioonist, võrdsest juurdepääsust tööhõivele ja haridusele ja diskrimineerimise keelust selles valdkonnas ning rändetaustaga õpilaste edukast (kutse-)haridusest sisserändajatele avatud kultuuri raames ja haldustakistuste kõrvaldamisest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mitmekesised, avatud ja tolerantsed ühiskonnad tõmbavad tõenäolisemalt ligi oskustöölisi, kellel on teadmistepõhise majanduse liikumapanekuks vajalik inim- ja loovkapital ning seetõttu sõltub Euroopa ligitõmbavus ka aktiivsest sisenemisest tööturule ja tööturule võrdse juurdepääsu tagamisest, tõelisest integratsioonist, võrdsest juurdepääsust tööhõivele ja haridusele ja diskrimineerimise keelust selles valdkonnas ning rändetaustaga õpilaste edukast (kutse-)haridusest sisserändajatele avatud kultuuri raames ja haldustakistuste kõrvaldamisest;

| H. | arvestades, et soolised stereotüübid on sisserändajate kogukondades rohkem kinnistunud ning rändajatest naised on sagedamini mitmesuguse naistevastase vägivalla, eelkõige sundabielude, naiste suguelundite moonutamise, nn aukuritegude, lähisuhetes väärkohtlemise, töökohas seksuaalse ahistamise ning isegi inimkaubanduse ja seksuaalse ekspluateerimise ohvrid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et soolised stereotüübid on sisserändajate kogukondades rohkem kinnistunud ning rändajatest naised on sagedamini mitmesuguse naistevastase vägivalla, eelkõige sundabielude, naiste suguelundite moonutamise, nn aukuritegude, lähisuhetes väärkohtlemise, töökohas seksuaalse ahistamise ning isegi inimkaubanduse ja seksuaalse ekspluateerimise ohvrid;

| I. | arvestades, et uuringust Gallup World Poll 2011 ilmneb, et kogu maailmas on rohkem neid tõenäolisi rändajaid, kes sooviksid välisriigis töötada piiratud ajavahemikul, kui neid, kes sooviksid püsivalt välisriiki emigreeruda; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et uuringust Gallup World Poll 2011 ilmneb, et kogu maailmas on rohkem neid tõenäolisi rändajaid, kes sooviksid välisriigis töötada piiratud ajavahemikul, kui neid, kes sooviksid püsivalt välisriiki emigreeruda;

| J. | arvestades, et eduka integratsiooni lahenduseks on tööhõive ja ELi integratsioonipõhimõtetega rõhutatakse, et kvaliteetne, püsiv ja tasustatud tööhõive või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine on integratsiooniprotsessis võtmetähtsusega ning põhiline sisserändajate osalemiseks vastuvõtva liikmesriigi ühiskonnas, panuse andmiseks sellesse ning selleks, et see panus muutuks nähtavaks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et eduka integratsiooni lahenduseks on tööhõive ja ELi integratsioonipõhimõtetega rõhutatakse, et kvaliteetne, püsiv ja tasustatud tööhõive või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine on integratsiooniprotsessis võtmetähtsusega ning põhiline sisserändajate osalemiseks vastuvõtva liikmesriigi ühiskonnas, panuse andmiseks sellesse ning selleks, et see panus muutuks nähtavaks;

| K. | arvestades, et Euroopa Liidus elab ja töötab ebaseaduslikult hinnanguliselt 1,9–3,8 miljonit sisserändajat; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Liidus elab ja töötab ebaseaduslikult hinnanguliselt 1,9–3,8 miljonit sisserändajat;

| L. | arvestades, et alates 2000. aastast on tänu sisserändajate panusele loodud ligikaudu neljandik uutest töökohtadest; arvestades, et rändajad leiavad üha sagedamini tee tööturule füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise kaudu, aga satuvad sealjuures ka sagedamini majandusraskustesse; arvestades, et rändajatest ettevõtjatel ja etnilistel ettevõtetel on oluline roll töökohtade loomisel ning nad võivad tegutseda kogukonna liidrite ja sildadena ülemaailmsetele turgudele, mistõttu annavad nad panuse edukamasse integratsiooni; arvestades seetõttu, et liikmesriigid peavad andma rohkem teavet nende rühmade kohta ning suurendama sellealast teadlikkust, näiteks ühe akna süsteemi kasutava veebilehe loomisega ettevõtlusega tegeleda soovivatele inimestele, millel antaks teavet võimaluste ja probleemide, ELi ja riiklike toetuste ning organisatsioonide ja asutuste kohta, kes annavad abi füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise korral; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et alates 2000. aastast on tänu sisserändajate panusele loodud ligikaudu neljandik uutest töökohtadest; arvestades, et rändajad leiavad üha sagedamini tee tööturule füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise kaudu, aga satuvad sealjuures ka sagedamini majandusraskustesse; arvestades, et rändajatest ettevõtjatel ja etnilistel ettevõtetel on oluline roll töökohtade loomisel ning nad võivad tegutseda kogukonna liidrite ja sildadena ülemaailmsetele turgudele, mistõttu annavad nad panuse edukamasse integratsiooni; arvestades seetõttu, et liikmesriigid peavad andma rohkem teavet nende rühmade kohta ning suurendama sellealast teadlikkust, näiteks ühe akna süsteemi kasutava veebilehe loomisega ettevõtlusega tegeleda soovivatele inimestele, millel antaks teavet võimaluste ja probleemide, ELi ja riiklike toetuste ning organisatsioonide ja asutuste kohta, kes annavad abi füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise korral;

| M. | arvestades, et rändetaustaga õpilased on haridussüsteemis endiselt ebasoodsamas olukorras ning nende puhul on tõenäolisem, et nad jätavad kooli pooleli; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et rändetaustaga õpilased on haridussüsteemis endiselt ebasoodsamas olukorras ning nende puhul on tõenäolisem, et nad jätavad kooli pooleli;

| N. | arvestades, et bürokraatlike tõkete, kvalifikatsioonide mittetunnustamise ja kvalifikatsiooni tõstmise võimaluste puudumise tõttu on oskuste nõudlusele mittevastavus ja sellega kaasnev ajude väljavool sisserändajate puhul suurem kui kohalike elanike puhul; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et bürokraatlike tõkete, kvalifikatsioonide mittetunnustamise ja kvalifikatsiooni tõstmise võimaluste puudumise tõttu on oskuste nõudlusele mittevastavus ja sellega kaasnev ajude väljavool sisserändajate puhul suurem kui kohalike elanike puhul;

| O. | arvestades, et majanduse globaliseerumine käib käsikäes sotsiaalse globaliseerumisega ning sellel on erilised tagajärjed nii ELi liikmesriikide kui ka kolmandate riikide kodanike sotsiaalkindlustuse koordineerimise välispoliitilisele mõõtmele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et majanduse globaliseerumine käib käsikäes sotsiaalse globaliseerumisega ning sellel on erilised tagajärjed nii ELi liikmesriikide kui ka kolmandate riikide kodanike sotsiaalkindlustuse koordineerimise välispoliitilisele mõõtmele;

| P. | arvestades, et tööhõive- ja naabruspoliitika käivad tööjõuvajaduse paremal katmisel Euroopa tööturgudel käsikäes; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tööhõive- ja naabruspoliitika käivad tööjõuvajaduse paremal katmisel Euroopa tööturgudel käsikäes;

| Q. | arvestades, et üksikutel liikmesriikidel ei ole võimalik sõlmida kahepoolseid vastastikuseid sotsiaalkindlustuslepinguid kõikide kolmandate riikidega ning selle poole püüdlemine tooks kaasa killustunud süsteemi ja ELi kodanike ebavõrdse kohtlemise; arvestades, et seetõttu tuleb võtta meetmeid ELi tasandil; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et üksikutel liikmesriikidel ei ole võimalik sõlmida kahepoolseid vastastikuseid sotsiaalkindlustuslepinguid kõikide kolmandate riikidega ning selle poole püüdlemine tooks kaasa killustunud süsteemi ja ELi kodanike ebavõrdse kohtlemise; arvestades, et seetõttu tuleb võtta meetmeid ELi tasandil;

| R. | arvestades, et kolmandate riikide kodanike integreerimine tööturule ja sellega kaasnev üldine integratsioon on ELi tasandil ära jagatud paljude komisjoni peadirektoraatide ja Euroopa välisteenistuse vahel; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kolmandate riikide kodanike integreerimine tööturule ja sellega kaasnev üldine integratsioon on ELi tasandil ära jagatud paljude komisjoni peadirektoraatide ja Euroopa välisteenistuse vahel;

| S. | arvestades, et riiklikul tasandil võidakse kasutada samasugust killustunud lähenemisviisi eri valitsustasandite ning osakondade ja asutuste vahel, samas on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused äärmiselt olulised integratsioonistrateegiate rakendamisel rohujuuretasandil; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et riiklikul tasandil võidakse kasutada samasugust killustunud lähenemisviisi eri valitsustasandite ning osakondade ja asutuste vahel, samas on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused äärmiselt olulised integratsioonistrateegiate rakendamisel rohujuuretasandil;

| T. | arvestades, et rändajatest naisi puudutab sagedamini töötus, madalapalgaline töö ja oskuste nõudlusele mittevastavus; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et rändajatest naisi puudutab sagedamini töötus, madalapalgaline töö ja oskuste nõudlusele mittevastavus;

| U. | arvestades, et rändajatest naised töötavad sagedamini sellistes valdkondades nagu näiteks mitteametlik hooldus, mida mõne liikmesriigi sotsiaalkindlustussüsteemides ei tunnustata, mistõttu neile ei ole pensionile jäädes pensioniskeemid kättesaadavad ning nad on seetõttu vanemas eas vaesuse ohus; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et rändajatest naised töötavad sagedamini sellistes valdkondades nagu näiteks mitteametlik hooldus, mida mõne liikmesriigi sotsiaalkindlustussüsteemides ei tunnustata, mistõttu neile ei ole pensionile jäädes pensioniskeemid kättesaadavad ning nad on seetõttu vanemas eas vaesuse ohus;

| V. | arvestades, et suur osa kolmandate riikide üliõpilasi ELis ei tööta pärast õpingute lõpetamist ELis; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et suur osa kolmandate riikide üliõpilasi ELis ei tööta pärast õpingute lõpetamist ELis;

| W. | arvestades, et rändetaustaga inimestel on koolis sageli halvemad tulemused, nad kannatavad sotsiaalse tõrjutuse, sealhulgas selliste probleemide all nagu raskused seoses tööturul osalemisega, rassism, ksenofoobia ja diskrimineerimine, kõik nimetatud asjaolud takistavad nende tööturule integreerimist; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et rändetaustaga inimestel on koolis sageli halvemad tulemused, nad kannatavad sotsiaalse tõrjutuse, sealhulgas selliste probleemide all nagu raskused seoses tööturul osalemisega, rassism, ksenofoobia ja diskrimineerimine, kõik nimetatud asjaolud takistavad nende tööturule integreerimist;

| 1. | rõhutab, et tööturule ja ühiskonda integreerimine eeldab mõlema poole panust, ühelt poolt eeskätt keeleõppe, õigus-, poliitilise ja sotsiaalsüsteemi, kommete ja tavade ning vastuvõtva riigi sotsiaalse läbikäimise mustrite tundmise ja austamise osas, ning teisest küljest kaasava ühiskonna rajamise, tööturule, institutsioonidele, haridusele, sotsiaalkindlustusele, tervishoiule, kaupadele ja teenustele ning eluasemele juurdepääsu tagamise ning demokraatlikus protsessis osalemise õiguse osas; rõhutab seoses sellega, et haridusasutused ning usu-, sotsiaalsed, kogukondlikud ja rändajate organisatsioonid ning spordi- ja kultuuriühendused, relvajõud, sotsiaalpartnerid, eelkõige ametiühingud, ettevõtted ja tööbürood kannavad selles osas erilist sotsiaalset vastutust, ning tuletab samuti meelde, et igal osalejal on integratsiooniprotsessis oma tugevad küljed; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et tööturule ja ühiskonda integreerimine eeldab mõlema poole panust, ühelt poolt eeskätt keeleõppe, õigus-, poliitilise ja sotsiaalsüsteemi, kommete ja tavade ning vastuvõtva riigi sotsiaalse läbikäimise mustrite tundmise ja austamise osas, ning teisest küljest kaasava ühiskonna rajamise, tööturule, institutsioonidele, haridusele, sotsiaalkindlustusele, tervishoiule, kaupadele ja teenustele ning eluasemele juurdepääsu tagamise ning demokraatlikus protsessis osalemise õiguse osas; rõhutab seoses sellega, et haridusasutused ning usu-, sotsiaalsed, kogukondlikud ja rändajate organisatsioonid ning spordi- ja kultuuriühendused, relvajõud, sotsiaalpartnerid, eelkõige ametiühingud, ettevõtted ja tööbürood kannavad selles osas erilist sotsiaalset vastutust, ning tuletab samuti meelde, et igal osalejal on integratsiooniprotsessis oma tugevad küljed;

| 2. | arvab, et vastastikune osalus integratsioonis võib saavutada võimalikult laia ühiskondliku kandepinna ainult juhul, kui integratsiooni käsitatakse kõiki valdkondi läbiva ülesandena ja kui liikmesriigid konsulteerivad aktiivselt ja avatult elanikkonnaga ning pakuvad praegu integratsiooniga seonduvatele küsimustele usaldusväärseid lahendusi; |
| --- | --- |

2.

arvab, et vastastikune osalus integratsioonis võib saavutada võimalikult laia ühiskondliku kandepinna ainult juhul, kui integratsiooni käsitatakse kõiki valdkondi läbiva ülesandena ja kui liikmesriigid konsulteerivad aktiivselt ja avatult elanikkonnaga ning pakuvad praegu integratsiooniga seonduvatele küsimustele usaldusväärseid lahendusi;

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et integratsioon on pidev kahesuunaline protsess, mis nõuab nii ELi mittekuuluvate riikide kodanike kui ka vastuvõtva ühiskonna osalust; tunneb heameelt selle üle, et ELis on palju heade tavade näiteid rändajate, varjupaigataotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajate integreerimise kohta, mis toimub sageli integratsiooni eesmärkide saavutamises tähtsat rolli täitvate kohalike omavalitsuste läbiviidavate projektide kaudu; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu sellele, et integratsioon on pidev kahesuunaline protsess, mis nõuab nii ELi mittekuuluvate riikide kodanike kui ka vastuvõtva ühiskonna osalust; tunneb heameelt selle üle, et ELis on palju heade tavade näiteid rändajate, varjupaigataotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajate integreerimise kohta, mis toimub sageli integratsiooni eesmärkide saavutamises tähtsat rolli täitvate kohalike omavalitsuste läbiviidavate projektide kaudu;

| 4. | märgib, et integratsioon saab kõige tulemuslikumalt alguse kohalikul tasandil; nõuab seetõttu, et EL aitaks luua piirkondlike ja kohalike omavalitsuste integratsioonivõrgustiku, mille raames ühendatakse kohalikul tasandil alt-üles põhimõtte alusel kõik kodanikuühiskonna osalejad ja mille eeskujuks võiksid olla sellised projektid nagu CLIP (15), ERLAIM (16), ROUTES, City2City ja Eurocities; rõhutab, et linnadel ja suurlinnadel on sellega seoses tähtis roll ning neile tuleks anda erilist toetust; |
| --- | --- |

4.

märgib, et integratsioon saab kõige tulemuslikumalt alguse kohalikul tasandil; nõuab seetõttu, et EL aitaks luua piirkondlike ja kohalike omavalitsuste integratsioonivõrgustiku, mille raames ühendatakse kohalikul tasandil alt-üles põhimõtte alusel kõik kodanikuühiskonna osalejad ja mille eeskujuks võiksid olla sellised projektid nagu CLIP (15), ERLAIM (16), ROUTES, City2City ja Eurocities; rõhutab, et linnadel ja suurlinnadel on sellega seoses tähtis roll ning neile tuleks anda erilist toetust;

| 5. | kutsub liikmesriike üles võitlema otsustavalt kolmandate riikide kodanike ja teiste ELi kodanike diskrimineerimisega, eelkõige ametliku ja mitteametliku diskrimineerimisega töökoha otsimisel ja töökohal; on seisukohal, et tuleb otsustavalt võidelda diskrimineerimise ja rassismi vastu majandus- ja finantskriisi ajal ning sellega kaasneva töötuse suurenemise vastu; rõhutab, et tööandjatelt nõutakse seaduse alusel kõikide töötajate võrdset kohtlemist ja nende diskrimineerimise vältimist usutunnistuse, soo, etnilise või rahvusliku päritolu alusel, edendades seeläbi põhiõigusi, kusjuures diskrimineerimise keeld ja võrdsete võimaluste tagamine on integratsiooniprotsessi väga oluline osa; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et palgatasemeid ja kollektiivlepingutest tulenevaid õigusi järgitaks vastuvõtvates riikides ka rändajate puhul; kutsub liikmesriike üles teostama järelevalvet selle üle, et palgatasemeid ja õigusi järgitakse ka tegelikult, et vältida palga- ja sotsiaalset dumpingut, võtma vastu ühised suunised tööalase diskrimineerimisega tegelemise kohta ja meetmed, et leevendada negatiivset mõju, mida õigussüsteem võib rändajate elule avaldada, ning toetama tööleasumist ergutavaid poliitikameetmeid, mis võivad kaasa tuua kiirema majanduskasvu ning vähendada ebavõrdsust ja palgalõhet; |
| --- | --- |

5.

kutsub liikmesriike üles võitlema otsustavalt kolmandate riikide kodanike ja teiste ELi kodanike diskrimineerimisega, eelkõige ametliku ja mitteametliku diskrimineerimisega töökoha otsimisel ja töökohal; on seisukohal, et tuleb otsustavalt võidelda diskrimineerimise ja rassismi vastu majandus- ja finantskriisi ajal ning sellega kaasneva töötuse suurenemise vastu; rõhutab, et tööandjatelt nõutakse seaduse alusel kõikide töötajate võrdset kohtlemist ja nende diskrimineerimise vältimist usutunnistuse, soo, etnilise või rahvusliku päritolu alusel, edendades seeläbi põhiõigusi, kusjuures diskrimineerimise keeld ja võrdsete võimaluste tagamine on integratsiooniprotsessi väga oluline osa; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et palgatasemeid ja kollektiivlepingutest tulenevaid õigusi järgitaks vastuvõtvates riikides ka rändajate puhul; kutsub liikmesriike üles teostama järelevalvet selle üle, et palgatasemeid ja õigusi järgitakse ka tegelikult, et vältida palga- ja sotsiaalset dumpingut, võtma vastu ühised suunised tööalase diskrimineerimisega tegelemise kohta ja meetmed, et leevendada negatiivset mõju, mida õigussüsteem võib rändajate elule avaldada, ning toetama tööleasumist ergutavaid poliitikameetmeid, mis võivad kaasa tuua kiirema majanduskasvu ning vähendada ebavõrdsust ja palgalõhet;

| 6. | kutsub liikmesriike üles paremini ühitama rändepoliitikat tööturuga, et tegeleda tööjõupuuduse küsimusega ja hoogustada riigisisest tootmist; |
| --- | --- |

6.

kutsub liikmesriike üles paremini ühitama rändepoliitikat tööturuga, et tegeleda tööjõupuuduse küsimusega ja hoogustada riigisisest tootmist;

| 7. | kutsub komisjoni üles ühinemiseelse abi ja tehtud edusammude üle parema järelevalve teostamise kaudu veelgi suurendama laienemisprotsessis osalevate riikide pingutusi romade sotsiaalse ja majandusliku kaasamise parandamiseks, pöörates suuremat tähelepanu roma naiste ja tütarlaste olukorrale; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles ühinemiseelse abi ja tehtud edusammude üle parema järelevalve teostamise kaudu veelgi suurendama laienemisprotsessis osalevate riikide pingutusi romade sotsiaalse ja majandusliku kaasamise parandamiseks, pöörates suuremat tähelepanu roma naiste ja tütarlaste olukorrale;

| 8. | on seisukohal, et liikmesriikide integratsioonipoliitika ja -meetmed peavad muutuma diferentseeritumaks, vajadusest lähtuvamaks ja kvaliteetsemaks ning tuleb pidada silmas, et ennekõike tuleb teha vahet erinevate sihtrühmade vajaduste vahel, nt kõrge ja madala kvalifikatsiooniga inimesed, ELi kodanikud ja kolmandate riikide kodanikud, tööpakkumisega ja ilma tööpakkumiseta rändajad, olemasolev või puuduv keeleoskuse tase või perekondlikud sidemed vastuvõtvas riigis, mistõttu tuleb täita kõikide rändajate vajadused; tuletab meelde, et osalemine sõltub selliste meetmete kättesaadavusest ja taskukohasusest ning õigusest tuua kaasa lähimad pereliikmed ja töötada pikaajaliste partnerite heaks; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et liikmesriikide integratsioonipoliitika ja -meetmed peavad muutuma diferentseeritumaks, vajadusest lähtuvamaks ja kvaliteetsemaks ning tuleb pidada silmas, et ennekõike tuleb teha vahet erinevate sihtrühmade vajaduste vahel, nt kõrge ja madala kvalifikatsiooniga inimesed, ELi kodanikud ja kolmandate riikide kodanikud, tööpakkumisega ja ilma tööpakkumiseta rändajad, olemasolev või puuduv keeleoskuse tase või perekondlikud sidemed vastuvõtvas riigis, mistõttu tuleb täita kõikide rändajate vajadused; tuletab meelde, et osalemine sõltub selliste meetmete kättesaadavusest ja taskukohasusest ning õigusest tuua kaasa lähimad pereliikmed ja töötada pikaajaliste partnerite heaks;

| 9. | tuletab meelde, et peaaegu pool ELi rändajatest on naised ning naiste iseseisev rändestaatus ja õigus töötada abikaasa heaks on olulised aspektid tõhusa integratsiooni tagamiseks; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et peaaegu pool ELi rändajatest on naised ning naiste iseseisev rändestaatus ja õigus töötada abikaasa heaks on olulised aspektid tõhusa integratsiooni tagamiseks;

| 10. | nõuab, et kohalikul, riiklikul ja Euroopa tasandil valitakse terviklik lähenemisviis, mida võiks võrrelda soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega; nõuab integratsiooni süvalaiendamise põhimõtte kasutuselevõtmist, mille puhul integratsiooniga seotud küsimusi võetakse arvesse kõikide poliitiliste, seadusandlike ja finantsmeetmete puhul ning kutsub liikmesriike sel eesmärgil üles paluma, et integratsioonialased riiklikud kontaktpunktid teavitaksid selles valdkonnas tehtavatest edusammudest; kutsub komisjoni lisaks sellele üles asutama talitustevahelist rühma, mis tegeleks integratsiooni, (tööjõu) rände ja tööturule integreerimise teemadega ja hõlmaks kõiki sellega tegelevaid peadirektoraate, Euroopa välisteenistust ja asjaomaseid sidusrühmi; |
| --- | --- |

10.

nõuab, et kohalikul, riiklikul ja Euroopa tasandil valitakse terviklik lähenemisviis, mida võiks võrrelda soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega; nõuab integratsiooni süvalaiendamise põhimõtte kasutuselevõtmist, mille puhul integratsiooniga seotud küsimusi võetakse arvesse kõikide poliitiliste, seadusandlike ja finantsmeetmete puhul ning kutsub liikmesriike sel eesmärgil üles paluma, et integratsioonialased riiklikud kontaktpunktid teavitaksid selles valdkonnas tehtavatest edusammudest; kutsub komisjoni lisaks sellele üles asutama talitustevahelist rühma, mis tegeleks integratsiooni, (tööjõu) rände ja tööturule integreerimise teemadega ja hõlmaks kõiki sellega tegelevaid peadirektoraate, Euroopa välisteenistust ja asjaomaseid sidusrühmi;

| 11. | tunneb heameelt Euroopa integratsioonifoorumi loomise üle, millega rajatakse kodanikuühiskonnale platvorm rändajate integreerimise küsimustega seonduvate raskuste ja prioriteetide arutamiseks; pooldaks tihedamaid sidemeid foorumi ning ELi tasandil toimuva poliitilise ja seadusandliku protsessi vahel; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt Euroopa integratsioonifoorumi loomise üle, millega rajatakse kodanikuühiskonnale platvorm rändajate integreerimise küsimustega seonduvate raskuste ja prioriteetide arutamiseks; pooldaks tihedamaid sidemeid foorumi ning ELi tasandil toimuva poliitilise ja seadusandliku protsessi vahel;

| 12. | on seisukohal, et edukas integratsioon hõlmab ka osalemist poliitilistes otsustusprotsessides ning eelkõige tuleks edendada rändajate osalemist ühiskondlikus elus; toetab seega rändetaustaga isikute ühiskonda ja poliitilisse otsustusprotsessi kaasamise võimaluste suurendamist ning nende võimaluste kasutamise edendamist; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et edukas integratsioon hõlmab ka osalemist poliitilistes otsustusprotsessides ning eelkõige tuleks edendada rändajate osalemist ühiskondlikus elus; toetab seega rändetaustaga isikute ühiskonda ja poliitilisse otsustusprotsessi kaasamise võimaluste suurendamist ning nende võimaluste kasutamise edendamist;

| 13. | tuletab meelde, kui oluline on anda rändajatele hääletamisõigus, eriti kohalikul tasandil, sest see on tähtis vahend rändajate integreerimiseks ja kodanikuosaluseks; peab murettekitavaks vähemuste poliitilist alaesindatust kõigil valitsustasanditel, sealhulgas liikmesriikide tasandil ja Euroopa Parlamendis; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, kui oluline on anda rändajatele hääletamisõigus, eriti kohalikul tasandil, sest see on tähtis vahend rändajate integreerimiseks ja kodanikuosaluseks; peab murettekitavaks vähemuste poliitilist alaesindatust kõigil valitsustasanditel, sealhulgas liikmesriikide tasandil ja Euroopa Parlamendis;

| 14. | rõhutab, kui oluline on mõista, et tugev kultuuriline identiteet ei pruugi vähendada rahvusliku identiteedi tugevust ning rahvuslik identiteet peab olema piisavalt avatud ja paindlik, et hõlmata ja säilitada kodanike erineva kultuurilise päritolu ja tausta eripärasid, kuna need moodustavadki pluralistliku riigi; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, kui oluline on mõista, et tugev kultuuriline identiteet ei pruugi vähendada rahvusliku identiteedi tugevust ning rahvuslik identiteet peab olema piisavalt avatud ja paindlik, et hõlmata ja säilitada kodanike erineva kultuurilise päritolu ja tausta eripärasid, kuna need moodustavadki pluralistliku riigi;

| 15. | rõhutab, et päritoluriigid kannavad samuti vastutust tööturule integreerimise hõlbustamise osas taskukohaste keele- ja muude ettevalmistavate kursuste pakkumise, teabe andmise ning tööbüroode üle järelevalve teostamise kaudu, et tagada nende vastutustundlik käitumine, ning kontaktide hoidmise kaudu diasporaaga ja/või vastuvõtvas riigis asuvate oma riigi saatkondade asjaomaste osakondadega; ergutab seoses sellega päritoluriike töötama selles osas välja täiendavaid programme; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et päritoluriigid kannavad samuti vastutust tööturule integreerimise hõlbustamise osas taskukohaste keele- ja muude ettevalmistavate kursuste pakkumise, teabe andmise ning tööbüroode üle järelevalve teostamise kaudu, et tagada nende vastutustundlik käitumine, ning kontaktide hoidmise kaudu diasporaaga ja/või vastuvõtvas riigis asuvate oma riigi saatkondade asjaomaste osakondadega; ergutab seoses sellega päritoluriike töötama selles osas välja täiendavaid programme;

| 16. | nõuab, et vastuvõtvates riikides pakutavate keeleõppe- ja integratsiooniprogrammidega vahendataks Euroopa demokraatia ajalugu, kultuuri, väärtusi ja põhimõtteid, õigusriigi põhimõtteid ja Euroopa ajalookäsitust, rõhutatakse põhiõiguste hartas sätestatud õigusi ja muid põhimõtteid ning võideldakse kinnistunud sooliste stereotüüpide vastu, sõltumata sellest, millised on sisserändaja kultuuritaust, ametialased oskused või kutsealane rakendusvaldkond; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et vastuvõtvates riikides pakutavate keeleõppe- ja integratsiooniprogrammidega vahendataks Euroopa demokraatia ajalugu, kultuuri, väärtusi ja põhimõtteid, õigusriigi põhimõtteid ja Euroopa ajalookäsitust, rõhutatakse põhiõiguste hartas sätestatud õigusi ja muid põhimõtteid ning võideldakse kinnistunud sooliste stereotüüpide vastu, sõltumata sellest, millised on sisserändaja kultuuritaust, ametialased oskused või kutsealane rakendusvaldkond;

| 17. | juhib tähelepanu rändajatest naiste järjest olulisemale rollile integratsioonis, kuna nad ei kujuta endast mitte üksnes suurt potentsiaali tööturu jaoks, vaid neil on sageli tähtis roll ka laste kasvatamisel ning normide ja väärtuste vahendamisel, aga ka seetõttu, et nemad kannatavad kõige sagedamini diskrimineerimise ja vägivalla all; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid, et märgatavalt tugevdada naiste õiguslikku ja sotsiaalset positsiooni, et vältida diskrimineerimist kõikides poliitikavaldkondades ning realiseerida naiste võimalik panus eeskätt majanduslikku ja sotsiaalsesse arengusse; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu rändajatest naiste järjest olulisemale rollile integratsioonis, kuna nad ei kujuta endast mitte üksnes suurt potentsiaali tööturu jaoks, vaid neil on sageli tähtis roll ka laste kasvatamisel ning normide ja väärtuste vahendamisel, aga ka seetõttu, et nemad kannatavad kõige sagedamini diskrimineerimise ja vägivalla all; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid, et märgatavalt tugevdada naiste õiguslikku ja sotsiaalset positsiooni, et vältida diskrimineerimist kõikides poliitikavaldkondades ning realiseerida naiste võimalik panus eeskätt majanduslikku ja sotsiaalsesse arengusse;

| 18. | kutsub liikmesriike üles töötama välja haridus- ja teavitusprogrammid, et teavitada rändajatest naisi nende õigustest ja kohustustest, ning looma mitmekeelsed nõustamisteenused naistele; |
| --- | --- |

18.

kutsub liikmesriike üles töötama välja haridus- ja teavitusprogrammid, et teavitada rändajatest naisi nende õigustest ja kohustustest, ning looma mitmekeelsed nõustamisteenused naistele;

| 19. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema tihedat koostööd rändajatest naistega seotud probleemidega tegelevate võrgustike ja valitsusväliste organisatsioonidega, et arendada sootundlikku poliitikat ja võtta igakülgselt arvesse soolise võrdõiguslikkuse kontseptsiooni, et kaitsta rändajatest naiste inimõigusi, pakkuda tööhõive valdkonnas ja tööturule pääsul võrdseid võimalusi, tagades samas võrdsed õigused, ning tõkestada ja ennetada kõiki vägivallavorme, tööalast ja seksuaalset ärakasutamist, naiste suguelundite moonutamist, ebaausaid tavasid, lapseröövi, orjust, sundabielusid ja naistega kauplemist; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema tihedat koostööd rändajatest naistega seotud probleemidega tegelevate võrgustike ja valitsusväliste organisatsioonidega, et arendada sootundlikku poliitikat ja võtta igakülgselt arvesse soolise võrdõiguslikkuse kontseptsiooni, et kaitsta rändajatest naiste inimõigusi, pakkuda tööhõive valdkonnas ja tööturule pääsul võrdseid võimalusi, tagades samas võrdsed õigused, ning tõkestada ja ennetada kõiki vägivallavorme, tööalast ja seksuaalset ärakasutamist, naiste suguelundite moonutamist, ebaausaid tavasid, lapseröövi, orjust, sundabielusid ja naistega kauplemist;

| 20. | rõhutab, et oskustööjõu nappusega tuleks liikmesriikides ja ettevõtetes tegeleda ka sihipäraste koolitus-, kutsekoolitus- ja elukestva õppe meetmetega; teeb sel eesmärgil ettepaneku laiendada ELi elukestva õppe liikuvusprogrammi rahvusvahelist mõõdet; rõhutab lisaks, et võõrtöötajate laste kehva edasijõudmise ja suure koolist väljalangemise määraga tuleks tegeleda, tagades alaealiste õiguse haridusele ning võttes meetmeid, mis hõlmavad rahastamist, stipendiume, edasisi õppimisvõimalusi ning teabe andmist liikmesriikide haridussüsteemide ning kaasnevate õiguste ja kohustuste kohta võimalikult paljudes keeltes; tuletab meelde, et duaalne haridussüsteem/koolitussüsteem, mida mõnes liikmesriigis kasutatakse selleks, et aidata noortel rändajatel siseneda tööturule ja vähendada noorte töötust, on osutunud edukaks; peab vajalikuks koolitada haridustöötajaid mitmekesisusega toimetulekuks ja kaaluda võimalust rändajate värbamiseks avaliku sektori ametikohtadele, eelkõige õpetajateks; ergutab liikmesriike soodustama etnilisi ettevõtjaid ja tunnustama nende olulist rolli integratsioonis, töökohtade loomises ja kogukondade juhtimises; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et oskustööjõu nappusega tuleks liikmesriikides ja ettevõtetes tegeleda ka sihipäraste koolitus-, kutsekoolitus- ja elukestva õppe meetmetega; teeb sel eesmärgil ettepaneku laiendada ELi elukestva õppe liikuvusprogrammi rahvusvahelist mõõdet; rõhutab lisaks, et võõrtöötajate laste kehva edasijõudmise ja suure koolist väljalangemise määraga tuleks tegeleda, tagades alaealiste õiguse haridusele ning võttes meetmeid, mis hõlmavad rahastamist, stipendiume, edasisi õppimisvõimalusi ning teabe andmist liikmesriikide haridussüsteemide ning kaasnevate õiguste ja kohustuste kohta võimalikult paljudes keeltes; tuletab meelde, et duaalne haridussüsteem/koolitussüsteem, mida mõnes liikmesriigis kasutatakse selleks, et aidata noortel rändajatel siseneda tööturule ja vähendada noorte töötust, on osutunud edukaks; peab vajalikuks koolitada haridustöötajaid mitmekesisusega toimetulekuks ja kaaluda võimalust rändajate värbamiseks avaliku sektori ametikohtadele, eelkõige õpetajateks; ergutab liikmesriike soodustama etnilisi ettevõtjaid ja tunnustama nende olulist rolli integratsioonis, töökohtade loomises ja kogukondade juhtimises;

| 21. | kutsub liikmesriike üles teavitama välismaa üliõpilasi töövõimalustest pärast õpinguid ja lihtsustama nende sisenemist oma tööturule ning tuletab meelde, et inimesi, kes on elanud ja lõpetanud õpingud ühes riigis ning õppinud selgeks keele, võib juba integreerunuks pidada; juhib veel tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu jaoks ei ole majanduslikult kasulik raisata kõrgkoolide lõpetajatesse tehtud investeeringuid, kuna nad ei suuda ELis tööd leida; kutsub seetõttu liikmesriike üles tööjõuvajadust paremini hindama ja looma ELi liikmesriigis õpingud lõpetanud võõrtöötajatele õiglased võimalused tööturul konkureerimiseks; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike üles teavitama välismaa üliõpilasi töövõimalustest pärast õpinguid ja lihtsustama nende sisenemist oma tööturule ning tuletab meelde, et inimesi, kes on elanud ja lõpetanud õpingud ühes riigis ning õppinud selgeks keele, võib juba integreerunuks pidada; juhib veel tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu jaoks ei ole majanduslikult kasulik raisata kõrgkoolide lõpetajatesse tehtud investeeringuid, kuna nad ei suuda ELis tööd leida; kutsub seetõttu liikmesriike üles tööjõuvajadust paremini hindama ja looma ELi liikmesriigis õpingud lõpetanud võõrtöötajatele õiglased võimalused tööturul konkureerimiseks;

| 22. | tuletab meelde, et ELi naaberriigid on üks peamistest Euroopa tööturgudel töö otsijate allikatest ja Euroopa tööturu arendamiseks väga kasulikud ning haridusprogrammide, ajaloolise tausta ja keeltega seotud sarnasused kujutavad endast tööotsijate integreerimise seisukohast tõelist eelist; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et ELi naaberriigid on üks peamistest Euroopa tööturgudel töö otsijate allikatest ja Euroopa tööturu arendamiseks väga kasulikud ning haridusprogrammide, ajaloolise tausta ja keeltega seotud sarnasused kujutavad endast tööotsijate integreerimise seisukohast tõelist eelist;

| 23. | kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust töötada välja ja kasutusele võtta ühine tingimustel põhinev ELi sisenemise süsteem, mis toetub läbipaistvatele kriteeriumidele ja on kooskõlas Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus teenetepunktide kogumise ja ülekandmise lähenemisviisiga, milles liikmesriigid võiksid osaleda vabatahtlikkuse alusel; märgib, et sellist süsteemi võiks kohandada tööturu tingimustega, et lihtsustada hädavajaliku oskustööjõu sisserännet; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust töötada välja ja kasutusele võtta ühine tingimustel põhinev ELi sisenemise süsteem, mis toetub läbipaistvatele kriteeriumidele ja on kooskõlas Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus teenetepunktide kogumise ja ülekandmise lähenemisviisiga, milles liikmesriigid võiksid osaleda vabatahtlikkuse alusel; märgib, et sellist süsteemi võiks kohandada tööturu tingimustega, et lihtsustada hädavajaliku oskustööjõu sisserännet;

| 24. | rõhutab, et nii EList kui ka kolmandatest riikidest saabuva oskustööjõu suhtes peab kehtima põhimõte „sama töö eest samas töökohas võrdne palk ja võrdsed töötingimused”; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et nii EList kui ka kolmandatest riikidest saabuva oskustööjõu suhtes peab kehtima põhimõte „sama töö eest samas töökohas võrdne palk ja võrdsed töötingimused”;

| 25. | kutsub komisjoni üles kaaluma seoses eelmainitud sisenemissüsteemiga Euroopa tööturuasutuste võrgustiku juures rahvusvahelise platvormi väljatöötamist standardsete töökirjelduse ja oskuste profiilide jaoks, pidades silmas Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus teenetepunktide kogumise ja ülekandmise lähenemisviisi, et lihtsustada tööotsijatest rändajate värbamist ning nende võimete, oskuste ja kvalifikatsioonide võrdlemist; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles kaaluma seoses eelmainitud sisenemissüsteemiga Euroopa tööturuasutuste võrgustiku juures rahvusvahelise platvormi väljatöötamist standardsete töökirjelduse ja oskuste profiilide jaoks, pidades silmas Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus teenetepunktide kogumise ja ülekandmise lähenemisviisi, et lihtsustada tööotsijatest rändajate värbamist ning nende võimete, oskuste ja kvalifikatsioonide võrdlemist;

| 26. | rõhutab, et liikmesriigid muutuksid kvalifitseeritud kolmandate riikide kodanikele atraktiivsemaks, kui nad osaleksid sisenemissüsteemis, mis põhineb Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus teenetepunktide kogumise ja ülekandmise lähenemisviisil, sest see teeks asjaajamise kolmandate riikide kodanikele lihtsamaks; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et liikmesriigid muutuksid kvalifitseeritud kolmandate riikide kodanikele atraktiivsemaks, kui nad osaleksid sisenemissüsteemis, mis põhineb Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus teenetepunktide kogumise ja ülekandmise lähenemisviisil, sest see teeks asjaajamise kolmandate riikide kodanikele lihtsamaks;

| 27. | rõhutab, kui oluline on vajadustest lähtuv, kvalifitseeritud töötajate ränne, millega kaasnevad integratsioonimeetmed, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike koos piirkondade ja linnadega üles võtma Euroopa tasandil kasutusele ühise kooskõlastatud süsteemi tööjõu nõudluse väljaselgitamiseks ja tööjõu rände paremaks suunamiseks; kiidab seetõttu heaks komisjoni ettepaneku võtta kasutusele Euroopa platvorm dialoogi pidamiseks töörände haldamise teemal ning asuda regulaarselt ja süstemaatiliselt hindama nõudmist ja pakkumist ELi tööturgudel pikaajalises perspektiivis (kuni aastani 2020), sektorite, kutsealade, kvalifikatsioonitasemete ja riikide lõikes; rõhutab, et kavas tuleks samuti selgelt kindlaks teha ELi tööjõupuudus lühiajalises ja keskpikas perspektiivis; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, kui oluline on vajadustest lähtuv, kvalifitseeritud töötajate ränne, millega kaasnevad integratsioonimeetmed, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike koos piirkondade ja linnadega üles võtma Euroopa tasandil kasutusele ühise kooskõlastatud süsteemi tööjõu nõudluse väljaselgitamiseks ja tööjõu rände paremaks suunamiseks; kiidab seetõttu heaks komisjoni ettepaneku võtta kasutusele Euroopa platvorm dialoogi pidamiseks töörände haldamise teemal ning asuda regulaarselt ja süstemaatiliselt hindama nõudmist ja pakkumist ELi tööturgudel pikaajalises perspektiivis (kuni aastani 2020), sektorite, kutsealade, kvalifikatsioonitasemete ja riikide lõikes; rõhutab, et kavas tuleks samuti selgelt kindlaks teha ELi tööjõupuudus lühiajalises ja keskpikas perspektiivis;

| 28. | soovitab sellises süsteemis näha ette vähemalt alavarustatud kutsealade loetelu ja analüüsida nõudlust lähtuvalt tööandjate esitatud andmetest; |
| --- | --- |

28.

soovitab sellises süsteemis näha ette vähemalt alavarustatud kutsealade loetelu ja analüüsida nõudlust lähtuvalt tööandjate esitatud andmetest;

| 29. | kutsub ühenduse eelistamise põhimõtet silmas pidades liikmesriike üles edendama vaatamata pidevale tööjõunappusele või selle tõttu ELi-sisest liikuvust ja lihtsustama seetõttu töölevõtutingimusi, töölevõttu ja teistest liikmesriikidest pärit ELi kodanike integreerimist; kutsub liikmesriike üles välja töötama vahendeid ja meetmeid, et kõrvaldada Euroopa Liidu sisese liikuvuse kaudu tasakaalutus tööjõu pakkumise ja nõudluse vahel ning investeerida teenistustesse, mis tegelevad nende ELi rändajate taasintegreerimisega, kelle tööotsingud jäid tulemusteta ja kes pöördusid seetõttu uuesti päritoluriiki tagasi; |
| --- | --- |

29.

kutsub ühenduse eelistamise põhimõtet silmas pidades liikmesriike üles edendama vaatamata pidevale tööjõunappusele või selle tõttu ELi-sisest liikuvust ja lihtsustama seetõttu töölevõtutingimusi, töölevõttu ja teistest liikmesriikidest pärit ELi kodanike integreerimist; kutsub liikmesriike üles välja töötama vahendeid ja meetmeid, et kõrvaldada Euroopa Liidu sisese liikuvuse kaudu tasakaalutus tööjõu pakkumise ja nõudluse vahel ning investeerida teenistustesse, mis tegelevad nende ELi rändajate taasintegreerimisega, kelle tööotsingud jäid tulemusteta ja kes pöördusid seetõttu uuesti päritoluriiki tagasi;

| 30. | rõhutab, et töörände teemat ei ole kohane kasutada avalikkuse hirmutamiseks; märgib, et eelarvamustel ja vaenulikkusel põhinevad eelhoiakud õõnestavad ühiskonna aluseks olevat solidaarsust, mistõttu tuleks kategooriliselt keelduda selle teema populistlikust ärakasutamisest; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et töörände teemat ei ole kohane kasutada avalikkuse hirmutamiseks; märgib, et eelarvamustel ja vaenulikkusel põhinevad eelhoiakud õõnestavad ühiskonna aluseks olevat solidaarsust, mistõttu tuleks kategooriliselt keelduda selle teema populistlikust ärakasutamisest;

| 31. | tuletab meelde massimeedia olulist rolli avaliku arvamuse kujundamisel sisserände ja integreerimise küsimuses, ning nõuab, et ajakirjandus oleks vastutustundlik ja edendaks vastastikust austust ning üksteise sarnasuste ja erinevuste mõistmist; |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde massimeedia olulist rolli avaliku arvamuse kujundamisel sisserände ja integreerimise küsimuses, ning nõuab, et ajakirjandus oleks vastutustundlik ja edendaks vastastikust austust ning üksteise sarnasuste ja erinevuste mõistmist;

| 32. | on seisukohal, et rändajatele, pagulastele ja varjupaigataotlejatele tuleb tööturule pääs lihtsamaks teha, et neil ei tekiks tööturule sisenemisel probleeme, ning nad võiksid arvestada kiire ja soodsa hindamise ning vajaduse korral lõputunnistuste, diplomite ja oskuste tunnustamise ja kinnitamisega, olenemata sellest, kas need on omandatud formaalse, mitteformaalse või informaalse õppimise käigus; kutsub komisjoni seetõttu üles esitama konkreetseid ettepanekuid, kuidas saaks kasutusele võtta kolmandate riikide kodanike kvalifikatsioonide ja diplomite tunnustamise süsteemi, mis hõlmaks ka tõhusat oskuste hindamist dokumentide puudumise korral; tuletab sellega seoses meelde, et tuleb toetada pädevuse, kvalifikatsioonide ja oskuste läbipaistvust partnerriikides; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et rändajatele, pagulastele ja varjupaigataotlejatele tuleb tööturule pääs lihtsamaks teha, et neil ei tekiks tööturule sisenemisel probleeme, ning nad võiksid arvestada kiire ja soodsa hindamise ning vajaduse korral lõputunnistuste, diplomite ja oskuste tunnustamise ja kinnitamisega, olenemata sellest, kas need on omandatud formaalse, mitteformaalse või informaalse õppimise käigus; kutsub komisjoni seetõttu üles esitama konkreetseid ettepanekuid, kuidas saaks kasutusele võtta kolmandate riikide kodanike kvalifikatsioonide ja diplomite tunnustamise süsteemi, mis hõlmaks ka tõhusat oskuste hindamist dokumentide puudumise korral; tuletab sellega seoses meelde, et tuleb toetada pädevuse, kvalifikatsioonide ja oskuste läbipaistvust partnerriikides;

| 33. | märgib, et tööturule orienteeritud sisseränne võib avaldada liikmesriikide sotsiaalsüsteemidele positiivset mõju, tagades kvalifitseeritud tööjõu ja suurendades konkurentsieelist tänu kultuurilisele mitmekesisusele (keelteoskus, välismaal omandatud kogemused, liikuvus jne); |
| --- | --- |

33.

märgib, et tööturule orienteeritud sisseränne võib avaldada liikmesriikide sotsiaalsüsteemidele positiivset mõju, tagades kvalifitseeritud tööjõu ja suurendades konkurentsieelist tänu kultuurilisele mitmekesisusele (keelteoskus, välismaal omandatud kogemused, liikuvus jne);

| 34. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema partnerriikidega koostööd, et pöörata suuremat tähelepanu laste töö vastu võitlemisele, seades eesmärgiks selle asemel täiskasvanutele inimväärsete töökohtade loomise ja andes lastele võimaluse sobiva hariduse saamiseks; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema partnerriikidega koostööd, et pöörata suuremat tähelepanu laste töö vastu võitlemisele, seades eesmärgiks selle asemel täiskasvanutele inimväärsete töökohtade loomise ja andes lastele võimaluse sobiva hariduse saamiseks;

| 35. | pooldab ametiühingutesse ühinemise vabaduse ja kollektiivläbirääkimiste pidamise õiguse rakendamist ilma igasuguste eranditeta, et täita, parandada ja kaitsta inimväärseid töötingimusi; |
| --- | --- |

35.

pooldab ametiühingutesse ühinemise vabaduse ja kollektiivläbirääkimiste pidamise õiguse rakendamist ilma igasuguste eranditeta, et täita, parandada ja kaitsta inimväärseid töötingimusi;

| 36. | nõuab, et rändajad valmistataks võimalikult kiiresti ette kodusele tööturule sisenemiseks; juhib sellega seoses tähelepanu heale tavale tööturule integreerimise valdkonnas, nt rändajate juhendamine, integratsioonijuhendid, rändajate väljatöötatud projektid rändajatele ja ametikeele kursused, samuti rändajate koolikohustuslike laste abistamine ja innustamine ning rändetaustaga kvalifitseeritud isikute toetamine ettevõtete asutamisel; |
| --- | --- |

36.

nõuab, et rändajad valmistataks võimalikult kiiresti ette kodusele tööturule sisenemiseks; juhib sellega seoses tähelepanu heale tavale tööturule integreerimise valdkonnas, nt rändajate juhendamine, integratsioonijuhendid, rändajate väljatöötatud projektid rändajatele ja ametikeele kursused, samuti rändajate koolikohustuslike laste abistamine ja innustamine ning rändetaustaga kvalifitseeritud isikute toetamine ettevõtete asutamisel;

| 37. | rõhutab, et vastuvõtva riigi keele õppimine on teenustekesksel Euroopa tööturul edu alus; rõhutab lisaks, et liikmesriigid peavad tagama piisavate keeleõppe võimaluste olemasolu, et keelebarjäärid ei oleks töömaailmas takistuseks, ja tunneb heameelt ettevõtete omaalgatuste üle selles valdkonnas; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et vastuvõtva riigi keele õppimine on teenustekesksel Euroopa tööturul edu alus; rõhutab lisaks, et liikmesriigid peavad tagama piisavate keeleõppe võimaluste olemasolu, et keelebarjäärid ei oleks töömaailmas takistuseks, ja tunneb heameelt ettevõtete omaalgatuste üle selles valdkonnas;

| 38. | kutsub liikmesriike sellega seoses üles teavitama rändajaid paremini võimalustest ja probleemidest, Euroopa ja riiklikest toetustest ning abiorganisatsioonidest ja abi osutavatest asutustest ettevõtluse valdkonnas; |
| --- | --- |

38.

kutsub liikmesriike sellega seoses üles teavitama rändajaid paremini võimalustest ja probleemidest, Euroopa ja riiklikest toetustest ning abiorganisatsioonidest ja abi osutavatest asutustest ettevõtluse valdkonnas;

| 39. | teeb komisjonile ettepaneku kuulutada 2016. aasta Euroopa integratsiooni aastaks, nõuab samas tungivalt, et selle raames keskendutaks eelkõige töö kaudu toimuvat integratsioonile; kutsub komisjoni üles tagama, et kõnealuse integratsiooni aasta raames töötataks liikmesriikide jaoks välja konkreetsed seadusandlikud tekstid ja võrdlusalused; |
| --- | --- |

39.

teeb komisjonile ettepaneku kuulutada 2016. aasta Euroopa integratsiooni aastaks, nõuab samas tungivalt, et selle raames keskendutaks eelkõige töö kaudu toimuvat integratsioonile; kutsub komisjoni üles tagama, et kõnealuse integratsiooni aasta raames töötataks liikmesriikide jaoks välja konkreetsed seadusandlikud tekstid ja võrdlusalused;

| 40. | paneb liikmesriikidele südamele töötada välja ja vahetada häid tavasid mitmekesisuse edendamise vallas töökohal, nt juhendamine, uute ettevõtete toetamine, integratsiooniprogrammid, subsideeritud töö, sihtrühmad, mitmekesistamise kavad, individuaalne nõustamine, keeleõpe ja oskuste arendamine ning diskrimineerimisvastased kampaaniad; |
| --- | --- |

40.

paneb liikmesriikidele südamele töötada välja ja vahetada häid tavasid mitmekesisuse edendamise vallas töökohal, nt juhendamine, uute ettevõtete toetamine, integratsiooniprogrammid, subsideeritud töö, sihtrühmad, mitmekesistamise kavad, individuaalne nõustamine, keeleõpe ja oskuste arendamine ning diskrimineerimisvastased kampaaniad;

| 41. | märgib, et paljudes liikmesriikides ei ole rändajate integratsioon piisavalt tagatud ja seetõttu tuleb ametiasutustelt nõuda täiendavate sihtotstarbeliste meetmete võtmist; arvab, et see on ka seotud vale arusaamaga, mille kohaselt nähakse rändajais peamiselt ohtu turvalisusele ning ei osata piisavalt näha positiivseid võimalusi; on seisukohal, et sageli ei tunnustata seetõttu piisaval määral päritoluriigis omandatud kutseoskusi; |
| --- | --- |

41.

märgib, et paljudes liikmesriikides ei ole rändajate integratsioon piisavalt tagatud ja seetõttu tuleb ametiasutustelt nõuda täiendavate sihtotstarbeliste meetmete võtmist; arvab, et see on ka seotud vale arusaamaga, mille kohaselt nähakse rändajais peamiselt ohtu turvalisusele ning ei osata piisavalt näha positiivseid võimalusi; on seisukohal, et sageli ei tunnustata seetõttu piisaval määral päritoluriigis omandatud kutseoskusi;

| 42. | tunnistab (tööjõu)korduvrände potentsiaali luua kolmekordse kasuteguriga olukord, millest saab kasu nii rändaja, vastuvõttev riik kui ka päritoluriik, ning kutsub liikmesriike üles avama end selliseks sisse- ja väljarändeks ning hõlbustama seda; |
| --- | --- |

42.

tunnistab (tööjõu)korduvrände potentsiaali luua kolmekordse kasuteguriga olukord, millest saab kasu nii rändaja, vastuvõttev riik kui ka päritoluriik, ning kutsub liikmesriike üles avama end selliseks sisse- ja väljarändeks ning hõlbustama seda;

| 43. | peab oluliseks, et korduvrände keskmes seisaks inimene ning inimeste omandatud teadmisi ja oskusi oleks võimalik kasutada nende tagasipöördumisel; |
| --- | --- |

43.

peab oluliseks, et korduvrände keskmes seisaks inimene ning inimeste omandatud teadmisi ja oskusi oleks võimalik kasutada nende tagasipöördumisel;

| 44. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama koostööd kolmandate riikidega korduvrände valdkonnas ning kaasama neid läbirääkimistesse ja lepingutesse, eelkõige rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi valdkonnas ning sellega kaasnevatesse rände ja liikuvuse teemal peetavatesse dialoogidesse ja liikuvuspartnerlustesse; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama koostööd kolmandate riikidega korduvrände valdkonnas ning kaasama neid läbirääkimistesse ja lepingutesse, eelkõige rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi valdkonnas ning sellega kaasnevatesse rände ja liikuvuse teemal peetavatesse dialoogidesse ja liikuvuspartnerlustesse;

| 45. | peab ELi ja kolmandate riikide vahel kokku lepitud rände ja liikuvuse ühiseid kavasid alternatiivseks raamistikuks, kui üks osapooltest ei ole valmis kõiki liikuvuspartnerlusega kaasnevaid kohustusi täitma, kuid rõhutab, et see peaks olema ainult üleminekuetapp; |
| --- | --- |

45.

peab ELi ja kolmandate riikide vahel kokku lepitud rände ja liikuvuse ühiseid kavasid alternatiivseks raamistikuks, kui üks osapooltest ei ole valmis kõiki liikuvuspartnerlusega kaasnevaid kohustusi täitma, kuid rõhutab, et see peaks olema ainult üleminekuetapp;

| 46. | tunneb sellega seoses erilist heameelt kavatsuse üle asutada partnerriikides liikuvuspartnerluste ja ühiste kavade raames rände ja liikuvuse teabekeskused ning nõuab tungivalt, et kõnealuste keskuste loomise mõtet soovitataks ka kolmandatele riikidele; |
| --- | --- |

46.

tunneb sellega seoses erilist heameelt kavatsuse üle asutada partnerriikides liikuvuspartnerluste ja ühiste kavade raames rände ja liikuvuse teabekeskused ning nõuab tungivalt, et kõnealuste keskuste loomise mõtet soovitataks ka kolmandatele riikidele;

| 47. | nõuab meetmete võtmist korduvrände arukate strateegiate soodustamiseks, millega kaasnevad vajalikud vahendid ning õiguslikud tagatised ja tingimused, et luua turvalisi töökohti ja takistada ebaseaduslikku sisserännet; |
| --- | --- |

47.

nõuab meetmete võtmist korduvrände arukate strateegiate soodustamiseks, millega kaasnevad vajalikud vahendid ning õiguslikud tagatised ja tingimused, et luua turvalisi töökohti ja takistada ebaseaduslikku sisserännet;

| 48. | märgib, et sedalaadi koostöö edukus nõuab pikaajalist pühendumist, mida EL saab pakkuda ainulaadselt oma rahastamisvahenditega, näiteks toetades naasmis- ja integratsiooniprogramme korduvrände valdkonnas; |
| --- | --- |

48.

märgib, et sedalaadi koostöö edukus nõuab pikaajalist pühendumist, mida EL saab pakkuda ainulaadselt oma rahastamisvahenditega, näiteks toetades naasmis- ja integratsiooniprogramme korduvrände valdkonnas;

| 49. | rõhutab, et korduvrände programme tuleb paindlikult kujundada ning võtta arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 8 ning direktiivi 2003/109/EÜ ja direktiivi 2003/86/EÜ; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et korduvrände programme tuleb paindlikult kujundada ning võtta arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 8 ning direktiivi 2003/109/EÜ ja direktiivi 2003/86/EÜ;

| 50. | rõhutab, et sellega seoses on mõttekas keeleõpe ja oskuste arendamine enne vastuvõtvasse riiki jõudmist, samuti ettevalmistused tagasipöördumiseks, ning tuletab meelde võimalust luua nii päritolu- kui ka vastuvõtvas riigis väljarände ettevalmistamisega tegelevad bürood; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et sellega seoses on mõttekas keeleõpe ja oskuste arendamine enne vastuvõtvasse riiki jõudmist, samuti ettevalmistused tagasipöördumiseks, ning tuletab meelde võimalust luua nii päritolu- kui ka vastuvõtvas riigis väljarände ettevalmistamisega tegelevad bürood;

| 51. | tuletab meelde, et ränne ja tööturupoliitika peaksid käima käsikäes ning kutsub komisjoni sellega seoses üles tugevdama sidemeid tööjõunõudluse, korduvrände, arengu ning naabrus- ja välispoliitika vahel ning seadma need sidemed esikohale; väljendab heameelt rahalise toetuse üle, mida EL on senini eraldanud rände haldamiseks kolmandates riikides, nt algatus MIEUX II (Migration EU Expertise II) ning palub, et ELi projektide rahastamisel loodaks võimalikult suurt sünergiat Euroopa Sotsiaalfondi ning Varjupaiga- ja Rändefondi vahel; |
| --- | --- |

51.

tuletab meelde, et ränne ja tööturupoliitika peaksid käima käsikäes ning kutsub komisjoni sellega seoses üles tugevdama sidemeid tööjõunõudluse, korduvrände, arengu ning naabrus- ja välispoliitika vahel ning seadma need sidemed esikohale; väljendab heameelt rahalise toetuse üle, mida EL on senini eraldanud rände haldamiseks kolmandates riikides, nt algatus MIEUX II (Migration EU Expertise II) ning palub, et ELi projektide rahastamisel loodaks võimalikult suurt sünergiat Euroopa Sotsiaalfondi ning Varjupaiga- ja Rändefondi vahel;

| 52. | tunneb heameelt kehtivate ELi õigusaktide üle, mis käsitlevad integratsioonimeetmete väljatöötamist, näiteks integratsioonialaste riiklike kontaktpunktide võrgustik, Euroopa Liidu integratsiooni veebileht, Euroopa integratsiooni käsiraamat, Euroopa Integratsioonifond, Varjupaiga- ja Rändefond, Euroopa Liidu sisserändeportaal ja Euroopa integratsioonimoodulite algatus; |
| --- | --- |

52.

tunneb heameelt kehtivate ELi õigusaktide üle, mis käsitlevad integratsioonimeetmete väljatöötamist, näiteks integratsioonialaste riiklike kontaktpunktide võrgustik, Euroopa Liidu integratsiooni veebileht, Euroopa integratsiooni käsiraamat, Euroopa Integratsioonifond, Varjupaiga- ja Rändefond, Euroopa Liidu sisserändeportaal ja Euroopa integratsioonimoodulite algatus;

| 53. | tuletab meelde ELi ühiseid sisserändajate integreerimise aluspõhimõtteid; peab kahetsusväärseks, et liikmesriigid ei kasuta praegu kõiki Euroopa Integratsioonifondi võimalusi, ning tuletab meelde, et fondi eesmärk on toetada liikmesriikide meetmeid ühiste aluspõhimõtete rakendamiseks; |
| --- | --- |

53.

tuletab meelde ELi ühiseid sisserändajate integreerimise aluspõhimõtteid; peab kahetsusväärseks, et liikmesriigid ei kasuta praegu kõiki Euroopa Integratsioonifondi võimalusi, ning tuletab meelde, et fondi eesmärk on toetada liikmesriikide meetmeid ühiste aluspõhimõtete rakendamiseks;

| 54. | rõhutab vajadust välja selgitada, jagada ja edendada parimaid tavasid sooliselt kõige võrdõiguslikuma rändepoliitikaga ELi ja kolmandate riikides; |
| --- | --- |

54.

rõhutab vajadust välja selgitada, jagada ja edendada parimaid tavasid sooliselt kõige võrdõiguslikuma rändepoliitikaga ELi ja kolmandate riikides;

| 55. | rõhutab vajadust kasutada võimalikult hästi ära Euroopa kodanike aastat 2013, et keskenduda rändajatest naiste vabale liikumisele ja täielikule osalemisele Euroopa ühiskonnas; |
| --- | --- |

55.

rõhutab vajadust kasutada võimalikult hästi ära Euroopa kodanike aastat 2013, et keskenduda rändajatest naiste vabale liikumisele ja täielikule osalemisele Euroopa ühiskonnas;

| 56. | palub liikmesriikidel korraldada rändajatele teavituskampaaniaid, et võidelda asjaomastes kogukondades kinnistunud sooliste stereotüüpide vastu, parandada rändajatest naiste ühiskonda integreerimist ja osalemist ühiskondlikus elus, majanduses, hariduses ja tööturul, ning võidelda soopõhise vägivalla vastu; |
| --- | --- |

56.

palub liikmesriikidel korraldada rändajatele teavituskampaaniaid, et võidelda asjaomastes kogukondades kinnistunud sooliste stereotüüpide vastu, parandada rändajatest naiste ühiskonda integreerimist ja osalemist ühiskondlikus elus, majanduses, hariduses ja tööturul, ning võidelda soopõhise vägivalla vastu;

| 57. | juhib tähelepanu sellele, et paljud potentsiaalsed rändajad peavad päritoluriigis toime tulema pikkade ooteaegadega liikmesriikide konsulaaresindustes ja seetõttu on korduva töösuhte õigeaegne, usaldusväärne ja sujuv vahendamine äärmiselt keeruline; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma veelgi tõsisemalt ühise Euroopa konsulaaresinduse loomist ELi delegatsioonides ja liikmesriikide saatkondades; |
| --- | --- |

57.

juhib tähelepanu sellele, et paljud potentsiaalsed rändajad peavad päritoluriigis toime tulema pikkade ooteaegadega liikmesriikide konsulaaresindustes ja seetõttu on korduva töösuhte õigeaegne, usaldusväärne ja sujuv vahendamine äärmiselt keeruline; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma veelgi tõsisemalt ühise Euroopa konsulaaresinduse loomist ELi delegatsioonides ja liikmesriikide saatkondades;

| 58. | ergutab Euroopa välisteenistuse töötajate, eriti just ELi delegatsioonide juures töötava personali koolitamist rände suhtes võetud üldise lähenemisviisi vallas, et kindlustada ELi sisserändepoliitika tõhus süvalaiendamine liidu välistegevuses; |
| --- | --- |

58.

ergutab Euroopa välisteenistuse töötajate, eriti just ELi delegatsioonide juures töötava personali koolitamist rände suhtes võetud üldise lähenemisviisi vallas, et kindlustada ELi sisserändepoliitika tõhus süvalaiendamine liidu välistegevuses;

| 59. | soovitab tungivalt Euroopa välisteenistusel kooskõlastada tõhusamalt rändepoliitika välismõõdet; |
| --- | --- |

59.

soovitab tungivalt Euroopa välisteenistusel kooskõlastada tõhusamalt rändepoliitika välismõõdet;

| 60. | tuletab meelde, kui oluline on ELi arukas piirihaldus ning võimalus teostada järelevalvet biomeetriliste tunnuste alusel; |
| --- | --- |

60.

tuletab meelde, kui oluline on ELi arukas piirihaldus ning võimalus teostada järelevalvet biomeetriliste tunnuste alusel;

| 61. | on seisukohal, et riiki sisenemist ja riigis viibimist tuleb reguleerida selgete, õiglaste ja mittediskrimineerivate eeskirjadega, mis peavad olema kooskõlas riiklike ja ELi tasandi õigusnormidega; rõhutab, et riiki sisenemise kriteeriumid peavad olema hõlpsasti mõistetavad ja pika kehtivusega; märgib, et pikaajalise riigis viibimise õiguse saamine lühikese aja jooksul on integratsiooni peamine väljavaade; rõhutab, et keeleoskus on tähtis ning seda tuleks edendada ja toetada, kuid seda ei tohiks kasutada valiku- või karistuskriteeriumina; |
| --- | --- |

61.

on seisukohal, et riiki sisenemist ja riigis viibimist tuleb reguleerida selgete, õiglaste ja mittediskrimineerivate eeskirjadega, mis peavad olema kooskõlas riiklike ja ELi tasandi õigusnormidega; rõhutab, et riiki sisenemise kriteeriumid peavad olema hõlpsasti mõistetavad ja pika kehtivusega; märgib, et pikaajalise riigis viibimise õiguse saamine lühikese aja jooksul on integratsiooni peamine väljavaade; rõhutab, et keeleoskus on tähtis ning seda tuleks edendada ja toetada, kuid seda ei tohiks kasutada valiku- või karistuskriteeriumina;

| 62. | täheldab, viidates direktiividele 2008/115/EÜ ja 2009/52/EÜ, et ebaseaduslikku töörännet võib tõhusale järelevalvele lisaks piirata ka paremate seadusliku sisserände võimaluste pakkumisega; |
| --- | --- |

62.

täheldab, viidates direktiividele 2008/115/EÜ ja 2009/52/EÜ, et ebaseaduslikku töörännet võib tõhusale järelevalvele lisaks piirata ka paremate seadusliku sisserände võimaluste pakkumisega;

| 63. | peab kahetsusväärseks, et mõnes liikmesriigis on hiljuti muudetud õigusakte, mis käsitlevad sünnijärgset õigust kodakondsusele, millest tulenevalt suureneb ELis kodakondsusetuse esinemine; |
| --- | --- |

63.

peab kahetsusväärseks, et mõnes liikmesriigis on hiljuti muudetud õigusakte, mis käsitlevad sünnijärgset õigust kodakondsusele, millest tulenevalt suureneb ELis kodakondsusetuse esinemine;

| 64. | rõhutab, et nii seaduslik kui ka ebaseaduslik sisseränne on levinud nähtused ning on vaja ühist rändepoliitika õigusraamistikku, mis kaitseks rändajaid ja võimalikke ohvreid, eelkõige naisi ja lapsi, kes on haavatavad rände ja inimkaubandusega seotud organiseeritud kuritegevuse eri vormide suhtes; rõhutab samuti, et ebaseaduslikku rännet saab vähendada ühise õigusraamistiku väljatöötamisega; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et nii seaduslik kui ka ebaseaduslik sisseränne on levinud nähtused ning on vaja ühist rändepoliitika õigusraamistikku, mis kaitseks rändajaid ja võimalikke ohvreid, eelkõige naisi ja lapsi, kes on haavatavad rände ja inimkaubandusega seotud organiseeritud kuritegevuse eri vormide suhtes; rõhutab samuti, et ebaseaduslikku rännet saab vähendada ühise õigusraamistiku väljatöötamisega;

| 65. | taunib asjaolu, et paljudele rändajatest naistele lubatakse päritoluriigis valelikult töölepinguid arenenud riikides, ning mõned neist koguni röövitakse seksuaalseks ärakasutamiseks maffia ja inimkaubandusega tegelevate võrgustike poolt; palub liikmesriikidel teha suuremaid jõupingutusi selliste kuritarvituste ja ebainimlike tavade vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

65.

taunib asjaolu, et paljudele rändajatest naistele lubatakse päritoluriigis valelikult töölepinguid arenenud riikides, ning mõned neist koguni röövitakse seksuaalseks ärakasutamiseks maffia ja inimkaubandusega tegelevate võrgustike poolt; palub liikmesriikidel teha suuremaid jõupingutusi selliste kuritarvituste ja ebainimlike tavade vastu võitlemiseks;

| 66. | kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama õigusraamistiku, millega tagatakse sisserännanud naistele õigus omada passi ja elamisluba ning tehakse võimalikuks kõikide nende kriminaalvastutusele võtmine, kes need dokumendid ärastavad; |
| --- | --- |

66.

kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama õigusraamistiku, millega tagatakse sisserännanud naistele õigus omada passi ja elamisluba ning tehakse võimalikuks kõikide nende kriminaalvastutusele võtmine, kes need dokumendid ärastavad;

| 67. | rõhutab, et rändajatest naiste tööhõive koondub enamjaolt koduteenustele ja hooldusteenustele, olenemata nende haridustasemest ja töökogemustest; taunib asjaolu, et enamik neist töötab väga madala palgaga, ilma töölepinguta ja ilma igasuguste sotsiaaltagatisteta; |
| --- | --- |

67.

rõhutab, et rändajatest naiste tööhõive koondub enamjaolt koduteenustele ja hooldusteenustele, olenemata nende haridustasemest ja töökogemustest; taunib asjaolu, et enamik neist töötab väga madala palgaga, ilma töölepinguta ja ilma igasuguste sotsiaaltagatisteta;

| 68. | kiidab heaks Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 189 koduabiliste kohta, mis jõustub 2013. aastal, ja kutsub kõiki liikmesriike üles selle viivitamata ratifitseerima; |
| --- | --- |

68.

kiidab heaks Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 189 koduabiliste kohta, mis jõustub 2013. aastal, ja kutsub kõiki liikmesriike üles selle viivitamata ratifitseerima;

| 69. | tunneb heameelt olemasolevate otsuste üle sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta, mille EL on sõlminud Alžeeria, Maroko, Tuneesia, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Iisraeli, Montenegro, San Marino, Albaania ja Türgiga; kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, et tegeleda sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimisega kolmandate riikide kodanike jaoks, eelkõige õiguste säilimisega EList lahkumisel või ELi uuesti sisenemisel, ja toetama ELi rändepoliitikat piisavate meetmetega, mis käsitlevad rändajate omandatud sotsiaalkindlustusõigusi; |
| --- | --- |

69.

tunneb heameelt olemasolevate otsuste üle sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta, mille EL on sõlminud Alžeeria, Maroko, Tuneesia, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Iisraeli, Montenegro, San Marino, Albaania ja Türgiga; kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, et tegeleda sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimisega kolmandate riikide kodanike jaoks, eelkõige õiguste säilimisega EList lahkumisel või ELi uuesti sisenemisel, ja toetama ELi rändepoliitikat piisavate meetmetega, mis käsitlevad rändajate omandatud sotsiaalkindlustusõigusi;

| 70. | tunneb sellega seoses heameelt Ibero-Ameerika riikide sõlmitud sotsiaalkindlustusalase kokkuleppe üle ja teeb ettepaneku luua võimalus, mille kohaselt lisaks Portugalile ja Hispaaniale saaksid teisedki liikmesriigid liituda selle kokkuleppega kui Euroopa koordinatsiooniplatvormiga; rõhutab, et ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide kahepoolsed kokkulepped võivad küll tagada parema sotsiaalkindlustuskaitse, kuid ELi liikmesriikide vahel liikuvate kolmandate riikide kodanike jaoks muudavad need oma sotsiaalkindlustusõiguste tundmise raskemaks; väljendab seepärast heameelt komisjoni ettepaneku üle luua ELi süsteem sotsiaalkindlustusvaldkonna koordineerimise parimate tavade ja teabe vahetamiseks ning teeb ettepaneku, et komisjon koguks kahepoolseid riiklikuid kokkuleppeid, vaataks need läbi ja avalikustaks need läbipaistval viisil; kutsub komisjoni üles andma kahepoolseid kokkuleppeid sõlmivatele liikmesriikidele juhiseid, et tagada ühtlasem kohaldamine kõikjal ELis, järgides nii ELi sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist kui ka Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni sotsiaalkindlustuskonventsioone; |
| --- | --- |

70.

tunneb sellega seoses heameelt Ibero-Ameerika riikide sõlmitud sotsiaalkindlustusalase kokkuleppe üle ja teeb ettepaneku luua võimalus, mille kohaselt lisaks Portugalile ja Hispaaniale saaksid teisedki liikmesriigid liituda selle kokkuleppega kui Euroopa koordinatsiooniplatvormiga; rõhutab, et ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide kahepoolsed kokkulepped võivad küll tagada parema sotsiaalkindlustuskaitse, kuid ELi liikmesriikide vahel liikuvate kolmandate riikide kodanike jaoks muudavad need oma sotsiaalkindlustusõiguste tundmise raskemaks; väljendab seepärast heameelt komisjoni ettepaneku üle luua ELi süsteem sotsiaalkindlustusvaldkonna koordineerimise parimate tavade ja teabe vahetamiseks ning teeb ettepaneku, et komisjon koguks kahepoolseid riiklikuid kokkuleppeid, vaataks need läbi ja avalikustaks need läbipaistval viisil; kutsub komisjoni üles andma kahepoolseid kokkuleppeid sõlmivatele liikmesriikidele juhiseid, et tagada ühtlasem kohaldamine kõikjal ELis, järgides nii ELi sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist kui ka Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni sotsiaalkindlustuskonventsioone;

| 71. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles laiendama kolmandate riikide ja suuremate piirkondadega sõlmitavate ELi assotsieerimislepingute praktilist reguleerimisala sotsiaalkindlustuse osas; nõuab seetõttu, et sotsiaalkindlustuse koordineerimise välispoliitiline mõõde muutuks olulise punktina ELi välissuhete ja kolmandate riikidega peetavate läbirääkimiste lahutamatuks osaks; |
| --- | --- |

71.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles laiendama kolmandate riikide ja suuremate piirkondadega sõlmitavate ELi assotsieerimislepingute praktilist reguleerimisala sotsiaalkindlustuse osas; nõuab seetõttu, et sotsiaalkindlustuse koordineerimise välispoliitiline mõõde muutuks olulise punktina ELi välissuhete ja kolmandate riikidega peetavate läbirääkimiste lahutamatuks osaks;

| 72. | juhib tähelepanu asjaolule, et määruse (EL) nr 1231/2010 vastuvõtmisega saavutati küll määrusel (EÜ) nr 883/2004 põhinevate õiguste laiendamine kolmandate riikide kodanikele, kuid nimetatud õigusi saab kasutada üksnes ELi sisese piiriülese tegevuse puhul ja seetõttu on suurem osa kolmandate riikide kodanikke välistatud; ootab, et täielikult rakendataks ELi õigusaktides juba sisalduvad sotsiaalkaitsele juurdepääsuga seotud meetmed, näiteks ühtse loa direktiivi; |
| --- | --- |

72.

juhib tähelepanu asjaolule, et määruse (EL) nr 1231/2010 vastuvõtmisega saavutati küll määrusel (EÜ) nr 883/2004 põhinevate õiguste laiendamine kolmandate riikide kodanikele, kuid nimetatud õigusi saab kasutada üksnes ELi sisese piiriülese tegevuse puhul ja seetõttu on suurem osa kolmandate riikide kodanikke välistatud; ootab, et täielikult rakendataks ELi õigusaktides juba sisalduvad sotsiaalkaitsele juurdepääsuga seotud meetmed, näiteks ühtse loa direktiivi;

| 73. | tunneb sellega seoses heameelt direktiivis 2009/50/EÜ (sinine kaart) kolmandate riikide kodanikele kehtestatud laiema reguleerimisalaga eeskirjade üle ning kutsub komisjoni üles hindama direktiivi rakendamist ja selle mõju tööturule; |
| --- | --- |

73.

tunneb sellega seoses heameelt direktiivis 2009/50/EÜ (sinine kaart) kolmandate riikide kodanikele kehtestatud laiema reguleerimisalaga eeskirjade üle ning kutsub komisjoni üles hindama direktiivi rakendamist ja selle mõju tööturule;

| 74. | rõhutab, et ELi kodanike õigusi tuleb kaitsta ka väljaspool ELi ja juhul, kui nad töötavad või on töötanud kolmandates riikides; |
| --- | --- |

74.

rõhutab, et ELi kodanike õigusi tuleb kaitsta ka väljaspool ELi ja juhul, kui nad töötavad või on töötanud kolmandates riikides;

| 75. | nõuab seetõttu kolmandate riikide suhtes ühtse ja vastastikuse ELi lähenemisviisi järgimist sotsiaalkindlustuse koordineerimisel, mis hõlmab kõiki ELi kodanikke ja kolmandate riikide kodanikke, ilma et see piiraks kolmandate riikide kodanike õigusi, mis tulenevad assotsieerimislepingutest ja mille on välja töötanud Euroopa Kohus; |
| --- | --- |

75.

nõuab seetõttu kolmandate riikide suhtes ühtse ja vastastikuse ELi lähenemisviisi järgimist sotsiaalkindlustuse koordineerimisel, mis hõlmab kõiki ELi kodanikke ja kolmandate riikide kodanikke, ilma et see piiraks kolmandate riikide kodanike õigusi, mis tulenevad assotsieerimislepingutest ja mille on välja töötanud Euroopa Kohus;

| 76. | soovitab sellega seoses kaaluda valikulise, vabatahtliku ja kvaliteetse nn 28. režiimi kehtestamist sisserändajate ja ELi kodanike jaoks teistes ELi riikides; |
| --- | --- |

76.

soovitab sellega seoses kaaluda valikulise, vabatahtliku ja kvaliteetse nn 28. režiimi kehtestamist sisserändajate ja ELi kodanike jaoks teistes ELi riikides;

| 77. | tunneb heameelt Euroopa ravikindlustuskaardi loomise üle ning nõuab tungivalt selle kasutamise laiendamist ja lihtsustamist; |
| --- | --- |

77.

tunneb heameelt Euroopa ravikindlustuskaardi loomise üle ning nõuab tungivalt selle kasutamise laiendamist ja lihtsustamist;

| 78. | rõhutab, et Euroopa tööturu atraktiivsus oleneb ka sellest, kas pensioni- ja sotsiaalseid õigusi saab üle kanda ja kas need kehtivad ka võimaliku tagasipöördumise korral; |
| --- | --- |

78.

rõhutab, et Euroopa tööturu atraktiivsus oleneb ka sellest, kas pensioni- ja sotsiaalseid õigusi saab üle kanda ja kas need kehtivad ka võimaliku tagasipöördumise korral;

| 79. | kiidab heaks ühtse loa direktiivi vastuvõtmise, mis annab kolmandate riikide kodanikele ja nende ülalpeetavatele võimaluse pensionide ülekandmiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 883/2004; kutsub praegusi ja tulevasi ELi eesistujariike ning komisjoni üles taasalustama läbirääkimisi ettepaneku üle võtta vastu direktiiv täiendavate pensioniõiguste ülekantavuse kohta; |
| --- | --- |

79.

kiidab heaks ühtse loa direktiivi vastuvõtmise, mis annab kolmandate riikide kodanikele ja nende ülalpeetavatele võimaluse pensionide ülekandmiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 883/2004; kutsub praegusi ja tulevasi ELi eesistujariike ning komisjoni üles taasalustama läbirääkimisi ettepaneku üle võtta vastu direktiiv täiendavate pensioniõiguste ülekantavuse kohta;

| 80. | rõhutab, et sotsiaalkindlustuse koordineerimise välispoliitilise mõõtme valdkonnas on ELil võimalik täita juhtrolli ja kehtestada ülemaailmseid standardeid; |
| --- | --- |

80.

rõhutab, et sotsiaalkindlustuse koordineerimise välispoliitilise mõõtme valdkonnas on ELil võimalik täita juhtrolli ja kehtestada ülemaailmseid standardeid;

| 81. | juhib tähelepanu vajadusele arendada rändajate jaoks välja asjakohased infosüsteemid, sh pakkuda juurdepääsu programmidele ja teadmistele, mis võimaldaksid potentsiaalsetel rändajatel õigesti hinnata väljarändamise eeliseid ja puudusi ning aitaksid sellise otsuse tegemisel; teeb ettepaneku anda sisserändajatele kohe saabumisel teavet õigusliku seisundi kohta pärast tagasipöördumist; nõuab, et selleks kasutataks süsteemi MISSOC (EU’s Mutual Information System on Social Protection – ELi vastastikune sotsiaalkaitsealane infosüsteem); |
| --- | --- |

81.

juhib tähelepanu vajadusele arendada rändajate jaoks välja asjakohased infosüsteemid, sh pakkuda juurdepääsu programmidele ja teadmistele, mis võimaldaksid potentsiaalsetel rändajatel õigesti hinnata väljarändamise eeliseid ja puudusi ning aitaksid sellise otsuse tegemisel; teeb ettepaneku anda sisserändajatele kohe saabumisel teavet õigusliku seisundi kohta pärast tagasipöördumist; nõuab, et selleks kasutataks süsteemi MISSOC (EU’s Mutual Information System on Social Protection – ELi vastastikune sotsiaalkaitsealane infosüsteem);

| 82. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles korraldama üleeuroopalisi ja riiklikke teavitamiskampaaniaid, et suurendada rändajatest naiste osalemist demokraatlikus elus ning korraldada ja toetada nendele suunatud vahetusprogramme; |
| --- | --- |

82.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles korraldama üleeuroopalisi ja riiklikke teavitamiskampaaniaid, et suurendada rändajatest naiste osalemist demokraatlikus elus ning korraldada ja toetada nendele suunatud vahetusprogramme;

| 83. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

83.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  CESE 638/2012 – SOC/449.

(2)  ELT L 251, 3.10.2003, lk 12.

(3)  ELT L 16, 23.1.2004, lk 44.

(4)  ELT L 343, 23.12.2011, lk 1.

(5)  ELT L 168, 30.6.2009, lk 24

(6)  ELT L 155, 18.6.2009, lk 17.

(7)  ELT L 348, 24.12.2008, lk 98.

(8)  ELT C 46 E, 24.2.2010, lk 48.

(9)  ELT C 303 E, 13.12.2006, lk 845.

(10)  ELT L 289, 3.11.2005, lk 15.

(11)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(12)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(13)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

(14)  ELT L 344, 29.12.2010, lk 1.

(15)  Euroopa linnade koostöövõrgustik rändajate integreerimise poliitika kujundamiseks kohalikul tasandil.

(16)  Euroopa piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused rändajate integreerimiseks.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/102 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/102

---

P7_TA(2013)0093

Asbestiga seotud töötervishoiu ohud ja kogu kasutusel oleva asbesti kõrvaldamise väljavaated

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon asbestiga seotud töötervishoiuohtude ja kogu kasutusel oleva asbesti kõrvaldamise väljavaadete kohta (2012/2065(INI))

(2016/C 036/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle preambulit ja artikleid 3 ja 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle preambulit ja artikleid 3 ja 6,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikleid 6, 9, 151, 153, 156 ja 168, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikleid 6, 9, 151, 153, 156 ja 168,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 1, 3, 6, 31, 37 ja 35, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 1, 3, 6, 31, 37 ja 35,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni asbesti kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni asbesti kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 16. juuni 1989. aasta konventsiooni asbesti kasutamise turvalisuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 16. juuni 1989. aasta konventsiooni asbesti kasutamise turvalisuse kohta,

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni deklaratsioone asbesti kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni deklaratsioone asbesti kohta,

| — | võttes arvesse Dresdeni asbestialasel konverentsil vastuvõetud deklaratsiooni töötajate kaitsmise kohta (2003), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Dresdeni asbestialasel konverentsil vastuvõetud deklaratsiooni töötajate kaitsmise kohta (2003),

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 1978. aasta resolutsiooni Euroopa ühenduste tööohutust ja -tervishoidu käsitleva tegevusprogrammi kohta, eriti selle lõiget 4 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 1978. aasta resolutsiooni Euroopa ühenduste tööohutust ja -tervishoidu käsitleva tegevusprogrammi kohta, eriti selle lõiget 4 (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (raamdirektiiv) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (raamdirektiiv) (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 24. juuni 1992. aasta direktiivi 92/57/EMÜ tööohutuse ja -tervishoiu miinimumnõuete rakendamise kohta ajutistel või liikuvatel ehitustööplatsidel (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. juuni 1992. aasta direktiivi 92/57/EMÜ tööohutuse ja -tervishoiu miinimumnõuete rakendamise kohta ajutistel või liikuvatel ehitustööplatsidel (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/148/EÜ töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/148/EÜ töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. mai 1990. aasta soovitust 90/326/EMÜ liikmesriikidele kutsehaiguste Euroopa kava vastuvõtmise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. mai 1990. aasta soovitust 90/326/EMÜ liikmesriikidele kutsehaiguste Euroopa kava vastuvõtmise kohta (5),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Töö kvaliteedi ja tootlikkuse parandamine: ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia aastateks 2007–2012” (COM(2007)0062), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Töö kvaliteedi ja tootlikkuse parandamine: ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia aastateks 2007–2012” (COM(2007)0062),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 24. aprilli 2011. aasta töödokumenti „Euroopa töötervishoiu ja tööohutuse strateegia (2007–2012) vahekokkuvõte” (SEC(2011)0547), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 24. aprilli 2011. aasta töödokumenti „Euroopa töötervishoiu ja tööohutuse strateegia (2007–2012) vahekokkuvõte” (SEC(2011)0547),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia kohta aastateks 2007–2012 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia kohta aastateks 2007–2012 (6),

| — | võttes arvesse oma 7. mai 2009. aasta resolutsiooni komisjoni määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse XVII lisa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. mai 2009. aasta resolutsiooni komisjoni määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse XVII lisa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) (7),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegia (2007–2012) vahehindamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegia (2007–2012) vahehindamise kohta (8),

| — | võttes arvesse kõrgemate tööinspektorite komitee (SLIC) aruannet Euroopa asbestikampaania kohta (2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrgemate tööinspektorite komitee (SLIC) aruannet Euroopa asbestikampaania kohta (2006),

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni aruannet „Preventing Disease Through Healthy Environments: Action is needed on Chemicals of Major Public Health Concern” haiguste ennetamise kohta tervisliku keskkonna kaudu ja tegevuse kohta tervishoidu oluliselt kahjustavate kemikaalide valdkonnas (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni aruannet „Preventing Disease Through Healthy Environments: Action is needed on Chemicals of Major Public Health Concern” haiguste ennetamise kohta tervisliku keskkonna kaudu ja tegevuse kohta tervishoidu oluliselt kahjustavate kemikaalide valdkonnas (9),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskuse (IARC) monograafiat 100C „Arsenic, Metals, Fibres, and Dusts: A Review of Human Carcinogens” (2012) inimestele kantserogeensete ainete – arseen, metallid, kiud ja tolm – ülevaate kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskuse (IARC) monograafiat 100C „Arsenic, Metals, Fibres, and Dusts: A Review of Human Carcinogens” (2012) inimestele kantserogeensete ainete – arseen, metallid, kiud ja tolm – ülevaate kohta (10),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Töötervishoiu Komisjoni (ICOH) avaldust „Global Asbestos Ban and the Elimination of Asbestos-related Diseases” üleilmse asbestikeelu ja asbestiga seotud haiguste kaotamise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Töötervishoiu Komisjoni (ICOH) avaldust „Global Asbestos Ban and the Elimination of Asbestos-related Diseases” üleilmse asbestikeelu ja asbestiga seotud haiguste kaotamise kohta (11),

| — | võttes arvesse komisjoni teadet „Information Notices on Occupational Diseases – Guide to Diagnosis” (2009) kutsehaiguste diagnoosimise kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teadet „Information Notices on Occupational Diseases – Guide to Diagnosis” (2009) kutsehaiguste diagnoosimise kohta (12),

| — | võttes arvesse organisatsiooni Eurogip uurimisaruannet 24/E (aprill 2006) „Asbestos-related Occupational Diseases in Europe: Recognition – Figures – Specific systems” asbestiga seotud kutsehaiguste tunnistamise, andmete ja erisüsteemide kohta Euroopas (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni Eurogip uurimisaruannet 24/E (aprill 2006) „Asbestos-related Occupational Diseases in Europe: Recognition – Figures – Specific systems” asbestiga seotud kutsehaiguste tunnistamise, andmete ja erisüsteemide kohta Euroopas (13),

| — | võttes arvesse organisatsiooni Eurogip aruannet 08-E (august 2004) „Costs and funding of occupational diseases in Europe” kutsehaiguste kulude ja rahastamise kohta Euroopas (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni Eurogip aruannet 08-E (august 2004) „Costs and funding of occupational diseases in Europe” kutsehaiguste kulude ja rahastamise kohta Euroopas (14),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A7-0025/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A7-0025/2013),

| A. | arvestades, et igat liiki asbest on ohtlik ning et asbesti ohtlik mõju on dokumenteeritud ja reguleeritud; arvestades, et sissehingatud asbestikiudude kõige kahjulikum mõju tervisele ilmneb aastakümneid pärast kokkupuudet asbestiga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et igat liiki asbest on ohtlik ning et asbesti ohtlik mõju on dokumenteeritud ja reguleeritud; arvestades, et sissehingatud asbestikiudude kõige kahjulikum mõju tervisele ilmneb aastakümneid pärast kokkupuudet asbestiga;

| B. | arvestades, et 1977. aastal tegi komisjoni volitatud ekspertide rühm järelduse: „Puuduvad teoreetilised tõendid piirnormi kohta, millest allpool vähktõbe ei teki. Asbestiga kokkupuute ohutut piirnormi ei ole veel kehtestatud”, arvestades, et seda arvamust on kinnitanud aastate jooksul kõik olulised teaduslikud nõuandvad organid, ja arvestades, et kohtud on üldjuhul tunnistanud, et asbesti puhul puudub tunnustatud riskikünnis, millest allpool ohtu ei ole; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 1977. aastal tegi komisjoni volitatud ekspertide rühm järelduse: „Puuduvad teoreetilised tõendid piirnormi kohta, millest allpool vähktõbe ei teki. Asbestiga kokkupuute ohutut piirnormi ei ole veel kehtestatud”, arvestades, et seda arvamust on kinnitanud aastate jooksul kõik olulised teaduslikud nõuandvad organid, ja arvestades, et kohtud on üldjuhul tunnistanud, et asbesti puhul puudub tunnustatud riskikünnis, millest allpool ohtu ei ole;

| C. | arvestades, et direktiivis 1999/77/EÜ märgitakse, et „seni ei ole kindlaks määratud alampiiri, millest väiksemal määral krüsotiilasbesti kasutamine ei põhjusta vähktõve ohtu” ja et „tõhus viis kaitsta inimese tervist on keelata krüsotiilasbestkiudude ja neid sisaldavate toodete kasutamine”; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et direktiivis 1999/77/EÜ märgitakse, et „seni ei ole kindlaks määratud alampiiri, millest väiksemal määral krüsotiilasbesti kasutamine ei põhjusta vähktõve ohtu” ja et „tõhus viis kaitsta inimese tervist on keelata krüsotiilasbestkiudude ja neid sisaldavate toodete kasutamine”;

| D. | arvestades, et vähiriski suurenemist on täheldatud väga väikese koguse asbestikiududega, sealhulgas krüsotiili kiududega kokku puutunud elanikkonna rühmades; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vähiriski suurenemist on täheldatud väga väikese koguse asbestikiududega, sealhulgas krüsotiili kiududega kokku puutunud elanikkonna rühmades;

| E. | arvestades, et asbestijäätmete prügilasse ladestamine ei näi olevat ohutuim meetod asbestikiudude keskkonda (eriti õhku ja põhjavette) vabanemise vältimiseks ning et seepärast oleks vaieldamatult eelistatav valida asbesti neutraliseerimise seadmestikud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et asbestijäätmete prügilasse ladestamine ei näi olevat ohutuim meetod asbestikiudude keskkonda (eriti õhku ja põhjavette) vabanemise vältimiseks ning et seepärast oleks vaieldamatult eelistatav valida asbesti neutraliseerimise seadmestikud;

| F. | arvestades, et asbestijäätmete jaoks prügilate rajamine on vaid ajutine lahendus probleemile, mis jäetakse nii lahendada tulevastele põlvkondadele, kusjuures asbestikiud on aja jooksul peaaegu hävinematud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et asbestijäätmete jaoks prügilate rajamine on vaid ajutine lahendus probleemile, mis jäetakse nii lahendada tulevastele põlvkondadele, kusjuures asbestikiud on aja jooksul peaaegu hävinematud;

| G. | arvestades, et hoolimata asbesti kasutamise keelust leidub seda endiselt paljudes laevades, seadmetes, rongides, punkrites, tunnelites, mägitunnelites, avalike ja eraõiguslike veevõrkude torustikes ning eriti hoonetes, sealhulgas paljudes üldkasutatavates ja erahoonetes; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et hoolimata asbesti kasutamise keelust leidub seda endiselt paljudes laevades, seadmetes, rongides, punkrites, tunnelites, mägitunnelites, avalike ja eraõiguslike veevõrkude torustikes ning eriti hoonetes, sealhulgas paljudes üldkasutatavates ja erahoonetes;

| H. | arvestades, et keelust hoolimata ei suuda praegune turujärelevalve tagada, et asbesti ei imporditaks Euroopa turgudele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et keelust hoolimata ei suuda praegune turujärelevalve tagada, et asbesti ei imporditaks Euroopa turgudele;

| I. | arvestades, et paljud liikmesriigid on korraldanud koolituskursusi lammutustöid tegevatele töötajatele, ehitajatele, hooldustöötajale ja teistele asbesti sisaldavaid materjale kõrvaldavatele töötajatele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et paljud liikmesriigid on korraldanud koolituskursusi lammutustöid tegevatele töötajatele, ehitajatele, hooldustöötajale ja teistele asbesti sisaldavaid materjale kõrvaldavatele töötajatele;

| J. | arvestades, et paljud töötajad, eelkõige hooldus- ja saastatusest puhastamise sektoris, puutuvad asbestiga kokku oma töö käigus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et paljud töötajad, eelkõige hooldus- ja saastatusest puhastamise sektoris, puutuvad asbestiga kokku oma töö käigus;

| K. | arvestades, et eesmärk peab olema selliste töökohtade ja tööruumide loomine, mis edendavad individuaalset tervist ja heaolu ning seeläbi tööhõive kaudu ühiskonna arengut tervikuna; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et eesmärk peab olema selliste töökohtade ja tööruumide loomine, mis edendavad individuaalset tervist ja heaolu ning seeläbi tööhõive kaudu ühiskonna arengut tervikuna;

| L. | arvestades, et inimmõõdet ületavatel ebapiisava töötervishoiu ja tööohutuse probleemidel on negatiivsed tagajärjed majandusele; konkreetsemalt pärsivad töötervishoiu ja tööohutusega seotud probleemid majanduskasvu ja konkurentsivõimet ning suurendavad samal ajal ebaproportsionaalselt sotsiaalkindlustussüsteemide kulusid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et inimmõõdet ületavatel ebapiisava töötervishoiu ja tööohutuse probleemidel on negatiivsed tagajärjed majandusele; konkreetsemalt pärsivad töötervishoiu ja tööohutusega seotud probleemid majanduskasvu ja konkurentsivõimet ning suurendavad samal ajal ebaproportsionaalselt sotsiaalkindlustussüsteemide kulusid;

| M. | arvestades, et eelkõige paljudes kauaaegse asbesti kasutamise keeluga liikmesriikides ei tunne nooremad töötajad ja ehitajad hoonete remondi- ja lammutustöödel asbesti alati ära; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et eelkõige paljudes kauaaegse asbesti kasutamise keeluga liikmesriikides ei tunne nooremad töötajad ja ehitajad hoonete remondi- ja lammutustöödel asbesti alati ära;

| N. | arvestades, et paljud asbesti sisaldavad materjalid on juba kõrvaldatud, tihendatud või kapseldatud ning paljude ettevõtete ja hoonete omanike valduses on dokumendid, milles on täpselt kirjeldatud asbesti kõrvaldamise paika; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et paljud asbesti sisaldavad materjalid on juba kõrvaldatud, tihendatud või kapseldatud ning paljude ettevõtete ja hoonete omanike valduses on dokumendid, milles on täpselt kirjeldatud asbesti kõrvaldamise paika;

| O. | arvestades, et asbesti sisaldavate materjalide kõrvaldamine hoonetest, eelkõige majanduslikult vähem arenenud liikmesriikides ning maapiirkondades koormab hoonete omanikke rahaliselt, mistõttu tuleks seda ka edaspidi rahaliselt toetada liikmesriikide ja ELi eelarvest; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et asbesti sisaldavate materjalide kõrvaldamine hoonetest, eelkõige majanduslikult vähem arenenud liikmesriikides ning maapiirkondades koormab hoonete omanikke rahaliselt, mistõttu tuleks seda ka edaspidi rahaliselt toetada liikmesriikide ja ELi eelarvest;

| P. | arvestades, et asbesti sisaldavate materjalide tavaline olelusring on 30–50 aastat; arvestades, et seetõttu on oodata renoveerimis- ja ehitusprojektide hulga kasvu ja seega asbestiga kokkupuutuvate töötajate arvu suurenemist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et asbesti sisaldavate materjalide tavaline olelusring on 30–50 aastat; arvestades, et seetõttu on oodata renoveerimis- ja ehitusprojektide hulga kasvu ja seega asbestiga kokkupuutuvate töötajate arvu suurenemist;

| Q. | arvestades, et asbesti käsitlevate eeskirjade edu liikmesriikides on piiratud, sest teadmised olemasolevatest asbesti sisaldavatest materjalidest ja nendega seotud ohtudest on puudulikud ning samuti ei ole ehitajatel ja hooldustöötajatel, sh asbestiga juhuslikult kokku puutuvatel ehitajatel piisavat kutseõpet ja -kvalifikatsiooni; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et asbesti käsitlevate eeskirjade edu liikmesriikides on piiratud, sest teadmised olemasolevatest asbesti sisaldavatest materjalidest ja nendega seotud ohtudest on puudulikud ning samuti ei ole ehitajatel ja hooldustöötajatel, sh asbestiga juhuslikult kokku puutuvatel ehitajatel piisavat kutseõpet ja -kvalifikatsiooni;

| R. | arvestades, et kohalikel kogukondadel ei ole piisavalt kogemusi ja neil on tõsiseid puudujääke ennetus-, järelevalve- ja jõustamisega seotud ülesannete täitmisel, mis on sageli liiga killustatud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kohalikel kogukondadel ei ole piisavalt kogemusi ja neil on tõsiseid puudujääke ennetus-, järelevalve- ja jõustamisega seotud ülesannete täitmisel, mis on sageli liiga killustatud;

| S. | arvestades, et sageli on asbesti sisaldavate materjalide asupaik varjatud ja/või teadmata ning sellekohane teave väheneb aja jooksul kiiresti; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et sageli on asbesti sisaldavate materjalide asupaik varjatud ja/või teadmata ning sellekohane teave väheneb aja jooksul kiiresti;

| T. | arvestades, et hoonete, laevade, seadmete, rongide, punkrite, tunnelite, mägitunnelite, avalike ja eraõiguslike veevõrkude torustike ning prügilate kohustuslik audit asbesti avastamiseks oleks kindel teadlikkust suurendav alus asbesti kõrvaldamise programmidele riiklikul, piirkondlikul ja Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et hoonete, laevade, seadmete, rongide, punkrite, tunnelite, mägitunnelite, avalike ja eraõiguslike veevõrkude torustike ning prügilate kohustuslik audit asbesti avastamiseks oleks kindel teadlikkust suurendav alus asbesti kõrvaldamise programmidele riiklikul, piirkondlikul ja Euroopa tasandil;

| U. | arvestades, et EL on välja töötanud edasipüüdlike eesmärkidega energiatõhususe poliitika ja eeldatakse, et läbivaadatud energiatõhususe direktiiviga luuakse igas liikmesriigis hoonete renoveerimise pikaajaline strateegia, kuid seda poliitikat ei ole seotud asbesti kõrvaldamise strateegiatega; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et EL on välja töötanud edasipüüdlike eesmärkidega energiatõhususe poliitika ja eeldatakse, et läbivaadatud energiatõhususe direktiiviga luuakse igas liikmesriigis hoonete renoveerimise pikaajaline strateegia, kuid seda poliitikat ei ole seotud asbesti kõrvaldamise strateegiatega;

| V. | arvestades, et kahtlused selle kohta, kas teatud paigas leidub asbesti või on see kapseldatud või konkreetsest hoonest kõrvaldatud, võivad tekitada tööandjate ja töötajate vahel lahkhelisid, ning arvestades, et eelnevad teadmised asbesti leidumise kohta aitavad luua palju turvalisemaid töötingimusi, eeskätt remonditööde käigus; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et kahtlused selle kohta, kas teatud paigas leidub asbesti või on see kapseldatud või konkreetsest hoonest kõrvaldatud, võivad tekitada tööandjate ja töötajate vahel lahkhelisid, ning arvestades, et eelnevad teadmised asbesti leidumise kohta aitavad luua palju turvalisemaid töötingimusi, eeskätt remonditööde käigus;

| W. | arvestades, et kooskõlas direktiiviga 92/57/EMÜ (15) tuleb ohtlikes olukordades tagada vahendid, et hoida tööriideid eraldi töötaja isiklikest riietest ja asjadest; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et kooskõlas direktiiviga 92/57/EMÜ (15) tuleb ohtlikes olukordades tagada vahendid, et hoida tööriideid eraldi töötaja isiklikest riietest ja asjadest;

| X. | arvestades, et asbesti sisaldavate materjalide kapseldamist või tihendamist tuleks lubada ainult siis, kui materjalid märgistatakse nõuetekohaselt hoiatussiltidega; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et asbesti sisaldavate materjalide kapseldamist või tihendamist tuleks lubada ainult siis, kui materjalid märgistatakse nõuetekohaselt hoiatussiltidega;

| Y. | arvestades, et kolmes liikmesriigis on asbestikiud elektrolüüsikambrites endiselt lubatud, kuigi teistes riikides kasutatakse edukalt tehnilisi alternatiive; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kolmes liikmesriigis on asbestikiud elektrolüüsikambrites endiselt lubatud, kuigi teistes riikides kasutatakse edukalt tehnilisi alternatiive;

| Z. | arvestades, et liikmesriikide asbestiga seotud kutsehaiguste tunnistamise ajakavades on ikka veel lubamatult palju erinevusi; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et liikmesriikide asbestiga seotud kutsehaiguste tunnistamise ajakavades on ikka veel lubamatult palju erinevusi;

| AA. | arvestades, et vähene teatamine asbestiga seotud haigustest on üks peamisi takistusi ohvrite ravimisel; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et vähene teatamine asbestiga seotud haigustest on üks peamisi takistusi ohvrite ravimisel;

| AB. | arvestades, et riiklikud asbestiga kokkupuutunud töötajate tervisekontrolliprogrammid on ELi piires väga erinevad, eeskätt seoses sellise meditsiinilise kontrolliga, mis toimub siis, kui isik on ametist juba lahkunud; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et riiklikud asbestiga kokkupuutunud töötajate tervisekontrolliprogrammid on ELi piires väga erinevad, eeskätt seoses sellise meditsiinilise kontrolliga, mis toimub siis, kui isik on ametist juba lahkunud;

| AC. | arvestades, et asbestiga kokkupuude on ohtlik kogu elanikkonnale ja põhjustab teadaolevalt haigusi (16); |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et asbestiga kokkupuude on ohtlik kogu elanikkonnale ja põhjustab teadaolevalt haigusi (16);

| AD. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni hinnangul on asbestiga seotud haigusjuhtusid ELis 20 000–30 000 aastas ja see arv suureneb; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni hinnangul on asbestiga seotud haigusjuhtusid ELis 20 000–30 000 aastas ja see arv suureneb;

| AE. | arvestades, et haiguse äärmiselt pika peiteaja tõttu ja kuna meditsiinitöötajatel pole piisavalt vastavaid teadmisi, ei saa ohvrid tervishoiuteenuste osutajatelt tihti õigeaegset ja asjakohast abi; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et haiguse äärmiselt pika peiteaja tõttu ja kuna meditsiinitöötajatel pole piisavalt vastavaid teadmisi, ei saa ohvrid tervishoiuteenuste osutajatelt tihti õigeaegset ja asjakohast abi;

| AF. | arvestades, et Poola on ainus liikmesriik, mis on võtnud vastu riigi asbestivabaks muutmise tegevuskava; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et Poola on ainus liikmesriik, mis on võtnud vastu riigi asbestivabaks muutmise tegevuskava;

| AG. | arvestades, et mitmes liikmesriigis vähendatakse tööinspektsioonide arvu ja arvestades, et reguleerimise jätkuv vähendamine suurendab asbestist tulenevat ohtu; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et mitmes liikmesriigis vähendatakse tööinspektsioonide arvu ja arvestades, et reguleerimise jätkuv vähendamine suurendab asbestist tulenevat ohtu;

| AH. | arvestades, et paljusid ehitajaid ja hoonete kasutajaid ei kaitsta ikka veel suurte asbestikogustega kokkupuutumise eest; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et paljusid ehitajaid ja hoonete kasutajaid ei kaitsta ikka veel suurte asbestikogustega kokkupuutumise eest;

| AI. | arvestades, et isegi keelu olemasolul on hoonetes ikkagi miljoneid tonne asbesti ning puuduvad andmed selle asukoha ja kõrvaldamist vajava asbesti koguse kohta; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et isegi keelu olemasolul on hoonetes ikkagi miljoneid tonne asbesti ning puuduvad andmed selle asukoha ja kõrvaldamist vajava asbesti koguse kohta;

| AJ. | arvestades, et kõigis uutes seadusandlikes ettepanekutes tuleb arvesse võtta kehtivaid õigusakte nii Euroopa Liidu kui ka liikmesriigi tasandil ning seadusandlikele ettepanekutele peab eelnema üksikasjalik võimalike mõjude uuring, samuti kulude ja tulude analüüs; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et kõigis uutes seadusandlikes ettepanekutes tuleb arvesse võtta kehtivaid õigusakte nii Euroopa Liidu kui ka liikmesriigi tasandil ning seadusandlikele ettepanekutele peab eelnema üksikasjalik võimalike mõjude uuring, samuti kulude ja tulude analüüs;

Asbesti sõeluuringud ja registreerimine

| 1. | kutsub ELi üles töötama välja asbesti sõeluuringute ja registreerimise mudeli, seda rakendama ja toetama vastavalt direktiivi 2009/148/EÜ artiklile 11 ning nõudma üldkasutatavate või ärihoonete omanikelt järgmist:






  a) | teha hoonetes sõeluuringuid asbesti sisaldavate materjalide olemasolu kohta; |
| --- | --- | --- |

1.

kutsub ELi üles töötama välja asbesti sõeluuringute ja registreerimise mudeli, seda rakendama ja toetama vastavalt direktiivi 2009/148/EÜ artiklile 11 ning nõudma üldkasutatavate või ärihoonete omanikelt järgmist:

a)

teha hoonetes sõeluuringuid asbesti sisaldavate materjalide olemasolu kohta;

| b) | koostada kavad asbesti põhjustatud ohuga toimetulemiseks; |
| --- | --- |

b)

koostada kavad asbesti põhjustatud ohuga toimetulemiseks;

| c) | tagada, et kõnealune teave on kättesaadav töötajatele, kes võivad selliste materjalidega kokku puutuda; |
| --- | --- |

c)

tagada, et kõnealune teave on kättesaadav töötajatele, kes võivad selliste materjalidega kokku puutuda;

| d) | liikmesriigi puhul, kus juba rakendatakse selliseid kohustuslikke sõeluuringute kavasid, suurendada nende tõhusust; |
| --- | --- |

d)

liikmesriigi puhul, kus juba rakendatakse selliseid kohustuslikke sõeluuringute kavasid, suurendada nende tõhusust;

| 2. | nõuab, et EL töötaks välja eramajades ja üldkasutatavates hoonetes, sh elu- ja mitte-elumajades, põllumaadel, infrastruktuuris, logistikarajatistes ja torustikes leiduva asbesti järelevalve mudelid; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et EL töötaks välja eramajades ja üldkasutatavates hoonetes, sh elu- ja mitte-elumajades, põllumaadel, infrastruktuuris, logistikarajatistes ja torustikes leiduva asbesti järelevalve mudelid;

| 3. | nõuab tungivalt, et EL töötaks välja seiremudelid töökohtades, asustuskeskustes ja prügilates õhku hajunud asbestikiudude, nagu ka asbesttsemendist torujuhtmestikes voolavas joogivees leiduvate kiudude sisalduse jälgimiseks; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et EL töötaks välja seiremudelid töökohtades, asustuskeskustes ja prügilates õhku hajunud asbestikiudude, nagu ka asbesttsemendist torujuhtmestikes voolavas joogivees leiduvate kiudude sisalduse jälgimiseks;

| 4. | nõuab tungivalt, et EL korraldaks selliste tegevuskavade koostamise võimaluste mõjuhindamise ja kulutasuvusanalüüsi, mis käsitlevad asbesti ohutut kõrvaldamist üldkasutatavatest hoonetest ja hoonetest, kus pakutakse teenuseid, mis nõuavad korrapärast üldsuse juurdepääsu hiljemalt 2028. aastaks, ning annaks teavet ja suuniseid, et ergutada eramajade omanikke laskma oma ruume tulemuslikult auditeerida asbesti sisaldavate materjalide osas ning hindama vastavat ohtu, lähtudes Poola eeskujust; terviklike kõrvaldamist käsitlevate tegevuskavade korral peaksid liikmesriikide valitsuste pädevad ministrid kooskõlastama meetmeid, samal ajal kui vastutavad asutused peaksid kontrollima kohalike kõrvaldamiskavade vastavust; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et EL korraldaks selliste tegevuskavade koostamise võimaluste mõjuhindamise ja kulutasuvusanalüüsi, mis käsitlevad asbesti ohutut kõrvaldamist üldkasutatavatest hoonetest ja hoonetest, kus pakutakse teenuseid, mis nõuavad korrapärast üldsuse juurdepääsu hiljemalt 2028. aastaks, ning annaks teavet ja suuniseid, et ergutada eramajade omanikke laskma oma ruume tulemuslikult auditeerida asbesti sisaldavate materjalide osas ning hindama vastavat ohtu, lähtudes Poola eeskujust; terviklike kõrvaldamist käsitlevate tegevuskavade korral peaksid liikmesriikide valitsuste pädevad ministrid kooskõlastama meetmeid, samal ajal kui vastutavad asutused peaksid kontrollima kohalike kõrvaldamiskavade vastavust;

| 5. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks asbestiga seotud küsimusi arvesse muudes poliitikavaldkondades, näiteks ELi energiatõhususe poliitikas ja jäätmepoliitikas; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks asbestiga seotud küsimusi arvesse muudes poliitikavaldkondades, näiteks ELi energiatõhususe poliitikas ja jäätmepoliitikas;

| 6. | teeb ettepaneku ühendada hoonete energiatõhususe suurendamise eesmärgil renoveerimise strateegia ja paralleelselt eesmärk kõrvaldada järk-järgult kogu asbest; |
| --- | --- |

6.

teeb ettepaneku ühendada hoonete energiatõhususe suurendamise eesmärgil renoveerimise strateegia ja paralleelselt eesmärk kõrvaldada järk-järgult kogu asbest;

| 7. | nõuab tungivalt, et komisjon soovitaks liikmesriikidel luua avalikud asbestiregistrid, mida kasutataks asjakohase teabe pakkumiseks asbestiohu kohta töötajatele ja tööandjatele enne remonditöödega alustamist ja mis täiendaksid ELi õiguse kohaselt nõutavat kehtivat töötervishoiu ja -ohutuse kaitset; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et komisjon soovitaks liikmesriikidel luua avalikud asbestiregistrid, mida kasutataks asjakohase teabe pakkumiseks asbestiohu kohta töötajatele ja tööandjatele enne remonditöödega alustamist ja mis täiendaksid ELi õiguse kohaselt nõutavat kehtivat töötervishoiu ja -ohutuse kaitset;

| 8. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks koostöös liikmesriikidega asbesti käsitlevate Euroopa õigusaktide tõhusa ja takistamatu rakendamise ning intensiivistaks ametlikku kontrolli; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks koostöös liikmesriikidega asbesti käsitlevate Euroopa õigusaktide tõhusa ja takistamatu rakendamise ning intensiivistaks ametlikku kontrolli;

| 9. | kutsub komisjoni üles edendama koostöös liikmesriikide ning asjaomaste asutustega – sealhulgas tööturu osapooltega – konsulteerimise ja põhjaliku teavitamise struktuuride väljatöötamist ning arendamist, arvestades, kui ebapiisavalt on asbestiga seonduvat teavet nii tööandjatel kui ka töötajatel; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles edendama koostöös liikmesriikide ning asjaomaste asutustega – sealhulgas tööturu osapooltega – konsulteerimise ja põhjaliku teavitamise struktuuride väljatöötamist ning arendamist, arvestades, kui ebapiisavalt on asbestiga seonduvat teavet nii tööandjatel kui ka töötajatel;

| 10. | palub, et komisjon pakuks koostöös pädevate riiklike asutustega vajalikku tuge, et tagada kõigi ELi töötajate kaitse, arvestades, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kes annavad tööd enamikule Euroopa tööjõust, kujutavad endast töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate õigusaktide rakendamise osas eriti haavatavat rühma; |
| --- | --- |

10.

palub, et komisjon pakuks koostöös pädevate riiklike asutustega vajalikku tuge, et tagada kõigi ELi töötajate kaitse, arvestades, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kes annavad tööd enamikule Euroopa tööjõust, kujutavad endast töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate õigusaktide rakendamise osas eriti haavatavat rühma;

| 11. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid nõuetekohaselt direktiivi 2009/148/EÜ ja täidaksid selles kehtestatud nõudeid ning tagaksid, et liikmesriikide vastutavad asutused on teavitatud kavatsustest kasutada asbesti sisaldavaid materjale; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid nõuetekohaselt direktiivi 2009/148/EÜ ja täidaksid selles kehtestatud nõudeid ning tagaksid, et liikmesriikide vastutavad asutused on teavitatud kavatsustest kasutada asbesti sisaldavaid materjale;

| 12. | kutsub ELi institutsioonide peasekretäre üles koostama ELi hoonetes leiduvate asbesti sisaldavate materjalide täielikku registrit, mis peaks olema üldsusele kättesaadav; kutsub ELi institutsioone üles olema eeskujuks avalike asbestiregistrite loomisel; |
| --- | --- |

12.

kutsub ELi institutsioonide peasekretäre üles koostama ELi hoonetes leiduvate asbesti sisaldavate materjalide täielikku registrit, mis peaks olema üldsusele kättesaadav; kutsub ELi institutsioone üles olema eeskujuks avalike asbestiregistrite loomisel;

| 13. | nõuab tungivalt, et EL muudaks vahetegemise rabeda ja mitterabeda asbesti vahel kohustuslikuks; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et EL muudaks vahetegemise rabeda ja mitterabeda asbesti vahel kohustuslikuks;

| 14. | kutsub komisjoni üles edendama kogu ELis asbesti sisaldavate jäätmete jaoks jäätmekäitlus- ja -neutraliseerimisjaamade ehitamist, nähes ette nende jäätmete igasuguse prügilasse ladestamise järkjärgulise lõpetamise; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles edendama kogu ELis asbesti sisaldavate jäätmete jaoks jäätmekäitlus- ja -neutraliseerimisjaamade ehitamist, nähes ette nende jäätmete igasuguse prügilasse ladestamise järkjärgulise lõpetamise;

Kvalifikatsiooni ja koolituse tagamine

| 15. | kutsub komisjoni üles looma koostöös liikmesriikidega töörühma, et töötada välja miinimumnõuded kohustusliku asbestialase kvalifikatsiooni andmise kohta ehitusinseneridele, arhitektidele ja asbesti kõrvaldamisega tegelevate registreeritud ettevõtete töötajatele ning väljastama asbestialaseid kvalifikatsioone muude selliste tõenäoliselt asbestiga kokkupuutuvate töötajate koolitamiseks nagu laevaehitussektori töötajad või põllumehed, keskendudes inimestele, kes vastutavad asbesti kõrvaldamise eest kohapeal, tugevdades nende koolitust, kaitsevahendeid ja liikmesriigi vastutavate asutuste kontrolli nende tegevuse üle; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles looma koostöös liikmesriikidega töörühma, et töötada välja miinimumnõuded kohustusliku asbestialase kvalifikatsiooni andmise kohta ehitusinseneridele, arhitektidele ja asbesti kõrvaldamisega tegelevate registreeritud ettevõtete töötajatele ning väljastama asbestialaseid kvalifikatsioone muude selliste tõenäoliselt asbestiga kokkupuutuvate töötajate koolitamiseks nagu laevaehitussektori töötajad või põllumehed, keskendudes inimestele, kes vastutavad asbesti kõrvaldamise eest kohapeal, tugevdades nende koolitust, kaitsevahendeid ja liikmesriigi vastutavate asutuste kontrolli nende tegevuse üle;

| 16. | palub, et EL koostaks koostöös sotsiaalpartnerite ja muude sidusrühmadega asbestiga seotud riske ja asbesti sisaldavate materjalidega kokkupuutuvate töötajate asjakohast koolitusvajadust käsitlevad programmid ja teadlikkust suurendavad tegevused vastavalt direktiivi 2009/148/EÜ artikli 14 lõikele 1 ning parandaks teavet asbesti käsitlevate kehtivate õigusaktide kohta ja annaks praktilisi suuniseid nende järgimiseks; |
| --- | --- |

16.

palub, et EL koostaks koostöös sotsiaalpartnerite ja muude sidusrühmadega asbestiga seotud riske ja asbesti sisaldavate materjalidega kokkupuutuvate töötajate asjakohast koolitusvajadust käsitlevad programmid ja teadlikkust suurendavad tegevused vastavalt direktiivi 2009/148/EÜ artikli 14 lõikele 1 ning parandaks teavet asbesti käsitlevate kehtivate õigusaktide kohta ja annaks praktilisi suuniseid nende järgimiseks;

| 17. | rõhutab, et kõigi inimeste puhul (tööandjad, järelevalvajad ja töötajad), kelle töö võib olla seotud (või on seotud) asbestiga, peab koolitus hõlmama: asbesti omadusi ja selle mõju tervisele, sh koostoime suitsetamisega; materjalide või toodete liike, mis võivad sisaldada asbesti ja kus nendega võib kokku puutuda; kuidas materjalide ja toodete seisund mõjutab kiudude vabanemist; ja mida teha, kui puututakse kokku materjalidega, mis võivad sisaldada asbesti; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et kõigi inimeste puhul (tööandjad, järelevalvajad ja töötajad), kelle töö võib olla seotud (või on seotud) asbestiga, peab koolitus hõlmama: asbesti omadusi ja selle mõju tervisele, sh koostoime suitsetamisega; materjalide või toodete liike, mis võivad sisaldada asbesti ja kus nendega võib kokku puutuda; kuidas materjalide ja toodete seisund mõjutab kiudude vabanemist; ja mida teha, kui puututakse kokku materjalidega, mis võivad sisaldada asbesti;

| 18. | kutsub komisjoni üles tegema koostöös liikmesriikidega ettepaneku võtta vastu eridirektiiv, milles sätestatakse miinimumnõuded ehitajate ja hooldustöötajate, kaasa arvatud juhtivtöötajate ning asbestiga töötavate kutseliste ehitusvaldkonna töötajate, samuti asbesti sisaldavate jäätmete prügila töötajate või asbestijäätmete käitlemisele ja neutraliseerimisele spetsialiseerunud jäätmejaamade töötajate ametialase koolituse jaoks, ning tegema koostööd sotsiaalpartnerite ja muude sidusrühmadega ja neid toetama, et parandada direktiivi 2009/148/EÜ artikli 14 lõike 2 rakendamist, suurendades teadlikkust vajadusest asjakohase koolituse järele, ning et töötada välja selle pakkumiseks vajalik teave ja materjalid; sellist koolitust tuleb anda korrapäraselt ja töötajatele tasuta; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles tegema koostöös liikmesriikidega ettepaneku võtta vastu eridirektiiv, milles sätestatakse miinimumnõuded ehitajate ja hooldustöötajate, kaasa arvatud juhtivtöötajate ning asbestiga töötavate kutseliste ehitusvaldkonna töötajate, samuti asbesti sisaldavate jäätmete prügila töötajate või asbestijäätmete käitlemisele ja neutraliseerimisele spetsialiseerunud jäätmejaamade töötajate ametialase koolituse jaoks, ning tegema koostööd sotsiaalpartnerite ja muude sidusrühmadega ja neid toetama, et parandada direktiivi 2009/148/EÜ artikli 14 lõike 2 rakendamist, suurendades teadlikkust vajadusest asjakohase koolituse järele, ning et töötada välja selle pakkumiseks vajalik teave ja materjalid; sellist koolitust tuleb anda korrapäraselt ja töötajatele tasuta;

| 19. | kutsub ELi üles tagama kõrgemate tööinspektorite komitee ja riiklike tööinspektsioonide kaudu, et tööinspektorid saavad asbesti sisaldavate materjalide alase koolituse ja et asjaomase valdkonna tööinspektorid saavad nõuetekohased kaitsevahendid; |
| --- | --- |

19.

kutsub ELi üles tagama kõrgemate tööinspektorite komitee ja riiklike tööinspektsioonide kaudu, et tööinspektorid saavad asbesti sisaldavate materjalide alase koolituse ja et asjaomase valdkonna tööinspektorid saavad nõuetekohased kaitsevahendid;

| 20. | kutsub liikmesriike üles tagama töötervishoiuarstide vajalikku koolitust, et nad oleksid teadlikud asbestiga seonduvast ning saaksid seeläbi anda asjakohast informatsiooni töötajatele, kellega nad oma töös kokku puutuvad; |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike üles tagama töötervishoiuarstide vajalikku koolitust, et nad oleksid teadlikud asbestiga seonduvast ning saaksid seeläbi anda asjakohast informatsiooni töötajatele, kellega nad oma töös kokku puutuvad;

Kõrvaldamisprogrammide väljatöötamine

| 21. | ergutab ELi tegema koostööd sotsiaalpartneritega ja teiste sidusrühmadega Euroopa, riiklikul ja piirkondlikul tasandil, et töötada välja ja jagada asbesti kõrvaldamise ja käitlemise tegevuskavasid; need kavad peaksid sisaldama järgmist: seadusandlikke ettepanekuid; haridust ja teavet; avaliku sektori töötajate koolitamist; riiklikku ja rahvusvahelist koolitust; asbesti kõrvaldamise rahastamisprogramme; teadlikkuse suurendamist tegevuse kohta, mis on seotud asbesti ja asbesti sisaldavate toodete kõrvaldamisega (sealhulgas kõrvaldamine hoonetest), ühiskondlike rajatiste ja endiste asbestitehaste asukohtadega; ruumide ja ehitusseadmete koristamist asbesti ja asbesti sisaldavate jäätmete hävitamiseks; kehtivate õigusnormide tulemuslikkuse järelevalvet; ohustatud töötajate kokkupuute hindamist; ja tervisekaitset; |
| --- | --- |

21.

ergutab ELi tegema koostööd sotsiaalpartneritega ja teiste sidusrühmadega Euroopa, riiklikul ja piirkondlikul tasandil, et töötada välja ja jagada asbesti kõrvaldamise ja käitlemise tegevuskavasid; need kavad peaksid sisaldama järgmist: seadusandlikke ettepanekuid; haridust ja teavet; avaliku sektori töötajate koolitamist; riiklikku ja rahvusvahelist koolitust; asbesti kõrvaldamise rahastamisprogramme; teadlikkuse suurendamist tegevuse kohta, mis on seotud asbesti ja asbesti sisaldavate toodete kõrvaldamisega (sealhulgas kõrvaldamine hoonetest), ühiskondlike rajatiste ja endiste asbestitehaste asukohtadega; ruumide ja ehitusseadmete koristamist asbesti ja asbesti sisaldavate jäätmete hävitamiseks; kehtivate õigusnormide tulemuslikkuse järelevalvet; ohustatud töötajate kokkupuute hindamist; ja tervisekaitset;

| 22. | kutsub liikmesriike üles jätkama asbesti järkjärgulist kõrvaldamist võimalikult lühikese ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike üles jätkama asbesti järkjärgulist kõrvaldamist võimalikult lühikese ajavahemiku jooksul;

| 23. | rõhutab vajadust töötada välja turvaline töökord, mis hõlmab isikukaitsevahendite nõuetekohast kasutamist töötajate puhul, kes võivad töötada asbesti sisaldavate materjalide läheduses; |
| --- | --- |

23.

rõhutab vajadust töötada välja turvaline töökord, mis hõlmab isikukaitsevahendite nõuetekohast kasutamist töötajate puhul, kes võivad töötada asbesti sisaldavate materjalide läheduses;

| 24. | kutsub komisjoni üles tegema uuringuid, et vaadata läbi asbestikiudude kehtivad piirnormid; võimalik vähendamine ja konkreetsed piirnormid peavad põhinema kindlatel teaduslikel tõenditel; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles tegema uuringuid, et vaadata läbi asbestikiudude kehtivad piirnormid; võimalik vähendamine ja konkreetsed piirnormid peavad põhinema kindlatel teaduslikel tõenditel;

| 25. | nõuab tungivalt, et EL asendaks optilise faasikontrastimikroskoobi meetodi ülekandetäpsusega elektronmikroskoobi meetodiga, mis on palju täpsem ja võimaldab õhukeste tahkete osakeste paremat tuvastamist; |
| --- | --- |

25.

nõuab tungivalt, et EL asendaks optilise faasikontrastimikroskoobi meetodi ülekandetäpsusega elektronmikroskoobi meetodiga, mis on palju täpsem ja võimaldab õhukeste tahkete osakeste paremat tuvastamist;

| 26. | kutsub ELi üles looma asbestivabade töökohtade ja asbestivaba keskkonna tegevuskava, mille aluseks on Maailma Terviseorganisatsiooni sätestatud põhimõtted (17); |
| --- | --- |

26.

kutsub ELi üles looma asbestivabade töökohtade ja asbestivaba keskkonna tegevuskava, mille aluseks on Maailma Terviseorganisatsiooni sätestatud põhimõtted (17);

| 27. | kutsub ELi üles tagama kõrgemate tööinspektorite komitee ja riiklike tööinspektsioonide kaudu ELi ja riiklike asbesti käsitlevate eeskirjade täielikku jõustamist; |
| --- | --- |

27.

kutsub ELi üles tagama kõrgemate tööinspektorite komitee ja riiklike tööinspektsioonide kaudu ELi ja riiklike asbesti käsitlevate eeskirjade täielikku jõustamist;

| 28. | kutsub komisjoni üles lisama asbesti käsitleva kooskõlastatud strateegia kavandatavasse ühenduse tervishoiu ja ohutuse strateegiasse aastateks 2014–2020 ja pakkuma Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuurile tõhusaid vahendeid tehnilise, teadusliku ja majandusliku teabe paremaks kogumiseks ja levitamiseks liikmesriikides ning lihtsustamaks riikliku poliitika sõnastamist ja rakendamist töötajate töötervishoiu ja -ohutuse kaitsmise kohta; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles lisama asbesti käsitleva kooskõlastatud strateegia kavandatavasse ühenduse tervishoiu ja ohutuse strateegiasse aastateks 2014–2020 ja pakkuma Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuurile tõhusaid vahendeid tehnilise, teadusliku ja majandusliku teabe paremaks kogumiseks ja levitamiseks liikmesriikides ning lihtsustamaks riikliku poliitika sõnastamist ja rakendamist töötajate töötervishoiu ja -ohutuse kaitsmise kohta;

| 29. | palub komisjonil vaadata läbi edusammud, mis on tehtud krüsotiili mittesisaldavate diafragmade väljatöötamisel vastavalt kemikaalimääruse REACH XVII lisa 6. punktile ning tagada, et asendamine toimuks enne 2009. aastal antud erandeid lubava 10aastase perioodi lõppemist; |
| --- | --- |

29.

palub komisjonil vaadata läbi edusammud, mis on tehtud krüsotiili mittesisaldavate diafragmade väljatöötamisel vastavalt kemikaalimääruse REACH XVII lisa 6. punktile ning tagada, et asendamine toimuks enne 2009. aastal antud erandeid lubava 10aastase perioodi lõppemist;

| 30. | kutsub ELi üles tugevdama eelhindamisi asbesti asendustoodete kohta; |
| --- | --- |

30.

kutsub ELi üles tugevdama eelhindamisi asbesti asendustoodete kohta;

| 31. | kutsub komisjoni üles edendama teadusuuringuid ja parandusmeetmeid, mis on suunatud üksikute asbestikiudude resuspenseerumise takistamisele ja/või asbesti kiukujulise kristallivõre hävitamisele; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles edendama teadusuuringuid ja parandusmeetmeid, mis on suunatud üksikute asbestikiudude resuspenseerumise takistamisele ja/või asbesti kiukujulise kristallivõre hävitamisele;

| 32. | juhib tähelepanu asjaolule, et asbestijäätmete käitlemise osas tuleb samuti võtta meetmeid – mis peaks aga toimuma kokkuleppel asjassepuutuva elanikkonnaga –, et toetada teadustegevust keskkonnasäästlikke alternatiive kasutavate tehnoloogiate valdkonnas ning kindlustada teatava korra rakendamine, nagu asbesti sisaldavate jäätmete töötlemise inertiseerimine, et deaktiveerida aktiivsed asbestikiud ja teisendada need inimtervisele ohututeks materjalideks; |
| --- | --- |

32.

juhib tähelepanu asjaolule, et asbestijäätmete käitlemise osas tuleb samuti võtta meetmeid – mis peaks aga toimuma kokkuleppel asjassepuutuva elanikkonnaga –, et toetada teadustegevust keskkonnasäästlikke alternatiive kasutavate tehnoloogiate valdkonnas ning kindlustada teatava korra rakendamine, nagu asbesti sisaldavate jäätmete töötlemise inertiseerimine, et deaktiveerida aktiivsed asbestikiud ja teisendada need inimtervisele ohututeks materjalideks;

| 33. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles täiustama vajalikke kontrolle, et kohustada kõiki asjaomaseid sidusrühmi – eriti neid, kes on seotud asbestijäätmete käitlusega prügilates – järgima kõiki direktiiviga 2009/148/EÜ kehtestatud tervishoiusätteid ja tagama, et kõiki asbesti sisaldavaid jäätmeid klassifitseeritakse selle kiusisaldusest sõltumata ohtlike jäätmetena vastavalt ajakohastatud otsusele 2000/532/EÜ; rõhutab, et sellised jäätmeid tohib ladestada üksnes selleks ette nähtud ohtlike jäätmete prügilates vastavalt direktiivis 1999/31/EÜ sätestatule, või kui on antud vastav luba, siis töödelda selleks ette nähtud, testitud ja ohututes töötlemis- ja inertiseerimisettevõtetes, millest tuleb teavitada ka asjassepuutuvat elanikkonda; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles täiustama vajalikke kontrolle, et kohustada kõiki asjaomaseid sidusrühmi – eriti neid, kes on seotud asbestijäätmete käitlusega prügilates – järgima kõiki direktiiviga 2009/148/EÜ kehtestatud tervishoiusätteid ja tagama, et kõiki asbesti sisaldavaid jäätmeid klassifitseeritakse selle kiusisaldusest sõltumata ohtlike jäätmetena vastavalt ajakohastatud otsusele 2000/532/EÜ; rõhutab, et sellised jäätmeid tohib ladestada üksnes selleks ette nähtud ohtlike jäätmete prügilates vastavalt direktiivis 1999/31/EÜ sätestatule, või kui on antud vastav luba, siis töödelda selleks ette nähtud, testitud ja ohututes töötlemis- ja inertiseerimisettevõtetes, millest tuleb teavitada ka asjassepuutuvat elanikkonda;

Asbestiga seotud haiguste tunnistamine

| 34. | möönab, et kahele kutsehaigusi käsitlevale soovitusele ei ole järgnenud ühtlustatud riiklikud standardid ja menetlused asbestiga seotud haiguste tuvastamiseks, neist teavitamiseks ja nende hüvitamiseks ning et seetõttu on riiklikud süsteemid äärmiselt erinevad; |
| --- | --- |

34.

möönab, et kahele kutsehaigusi käsitlevale soovitusele ei ole järgnenud ühtlustatud riiklikud standardid ja menetlused asbestiga seotud haiguste tuvastamiseks, neist teavitamiseks ja nende hüvitamiseks ning et seetõttu on riiklikud süsteemid äärmiselt erinevad;

| 35. | nõuab tungivalt, et komisjon muudaks soovitust 2003/670/EÜ, et kajastada edusamme meditsiinilistes uuringutes ja lisada asbestiga seotud haiguste hulka kõrivähk ja munasarjavähk; |
| --- | --- |

35.

nõuab tungivalt, et komisjon muudaks soovitust 2003/670/EÜ, et kajastada edusamme meditsiinilistes uuringutes ja lisada asbestiga seotud haiguste hulka kõrivähk ja munasarjavähk;

| 36. | mõistab hukka teabe puudumise mitme liikmesriigi kohta, mis takistab mesotelioomi põhjustatud suremuse usaldusväärset prognoosi Euroopas, samal ajal kui Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) hinnangu kohaselt registreeritakse igal aastal ainuüksi ELis 20 000–30 000 asbestiga seotud haigusjuhtumit ning arvatakse, et mesotelioom põhjustab aastaks 2030 ELis rohkem kui 300 000 inimese surma; peab sellega seoses äärmiselt oluliseks kodanike teavitamist ja koolitamist ning parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel asbestiga seotud haiguste diagnoosimise alal; |
| --- | --- |

36.

mõistab hukka teabe puudumise mitme liikmesriigi kohta, mis takistab mesotelioomi põhjustatud suremuse usaldusväärset prognoosi Euroopas, samal ajal kui Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) hinnangu kohaselt registreeritakse igal aastal ainuüksi ELis 20 000–30 000 asbestiga seotud haigusjuhtumit ning arvatakse, et mesotelioom põhjustab aastaks 2030 ELis rohkem kui 300 000 inimese surma; peab sellega seoses äärmiselt oluliseks kodanike teavitamist ja koolitamist ning parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel asbestiga seotud haiguste diagnoosimise alal;

| 37. | rõhutab, et kõik asbestiga seotud haigused – nt kopsuvähk ja pleura mesotelioom, mida põhjustab selliste õhus hõljuvate asbestikiudude sissehingamine, mis on küllalt peened, et jõuda alveoolidesse ja piisavalt pikad, et ületada makrofaagide suurust, ning erinevad vähiliigid võivad hakata arenema mitte ainult õhus hõljuvate asbestikiudude sissehingamise tulemusel, vaid ka sellise vee tarbimise tõttu, mis nimetatud kiude sisaldab (näiteks asbesttorude kaudu) – on tunnistatud suureks terviseriskiks ja need võivad ilmneda alles mitmekümne ja mõnel juhul isegi rohkem kui 40 aasta pärast; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et kõik asbestiga seotud haigused – nt kopsuvähk ja pleura mesotelioom, mida põhjustab selliste õhus hõljuvate asbestikiudude sissehingamine, mis on küllalt peened, et jõuda alveoolidesse ja piisavalt pikad, et ületada makrofaagide suurust, ning erinevad vähiliigid võivad hakata arenema mitte ainult õhus hõljuvate asbestikiudude sissehingamise tulemusel, vaid ka sellise vee tarbimise tõttu, mis nimetatud kiude sisaldab (näiteks asbesttorude kaudu) – on tunnistatud suureks terviseriskiks ja need võivad ilmneda alles mitmekümne ja mõnel juhul isegi rohkem kui 40 aasta pärast;

| 38. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid kõikide asbestoosi, mesotelioomi ja nendega seotud haigusjuhtude registreerimise süstemaatilise andmekogumise kaudu asbesti põhjustatud kutse- ja muude haiguste kohta, ka tuleb liigitada ja ametlikult registreerida pleuranaastud kui asbestiga seotud haigus ning eesmärgistatud vaatluste abil usaldusväärselt kaardistada asbesti esinemine; rõhutab, et selline ELi tasandil loodud register ja kaart peaks sisaldama täpseid andmeid niisuguste avaliku ja erasektori hoonete asukoha kohta, kus esineb asbesti, ning esitama konkreetseid üksikasju asbestijäätmeid sisaldavate prügilate kohta, et vältida sellise pinnase tahtmatut rikkumist, kuhu need materjalid on maetud, ning panustada ennetustegevustesse ja parandusmeetmetesse; |
| --- | --- |

38.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid kõikide asbestoosi, mesotelioomi ja nendega seotud haigusjuhtude registreerimise süstemaatilise andmekogumise kaudu asbesti põhjustatud kutse- ja muude haiguste kohta, ka tuleb liigitada ja ametlikult registreerida pleuranaastud kui asbestiga seotud haigus ning eesmärgistatud vaatluste abil usaldusväärselt kaardistada asbesti esinemine; rõhutab, et selline ELi tasandil loodud register ja kaart peaks sisaldama täpseid andmeid niisuguste avaliku ja erasektori hoonete asukoha kohta, kus esineb asbesti, ning esitama konkreetseid üksikasju asbestijäätmeid sisaldavate prügilate kohta, et vältida sellise pinnase tahtmatut rikkumist, kuhu need materjalid on maetud, ning panustada ennetustegevustesse ja parandusmeetmetesse;

| 39. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles korraldama tegevusuuringu kliiniliselt mõõdetava psühholoogilise mõju ulatuse ja tõsiduse kohta sellistele kogukondadele kõikjal ELis, mida on tabanud haigused, mis on tingitud üksnes kokkupuutest asbestiga (18); |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles korraldama tegevusuuringu kliiniliselt mõõdetava psühholoogilise mõju ulatuse ja tõsiduse kohta sellistele kogukondadele kõikjal ELis, mida on tabanud haigused, mis on tingitud üksnes kokkupuutest asbestiga (18);

| 40. | palub kindlustusandjatel ja hüvitiste maksjatel võtta asbestiga seotud kutsehaiguste tunnistamisel ja hüvitamisel ühine lähenemisviis; |
| --- | --- |

40.

palub kindlustusandjatel ja hüvitiste maksjatel võtta asbestiga seotud kutsehaiguste tunnistamisel ja hüvitamisel ühine lähenemisviis;

| 41. | nõuab tunnistamise korra lihtsustamist ja hõlbustamist; |
| --- | --- |

41.

nõuab tunnistamise korra lihtsustamist ja hõlbustamist;

| 42. | kutsub komisjoni üles esitama kiiresti ettepanekut direktiivi 2004/37/EÜ (töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest) muutmise kohta, tagades, et nende töötajate tervis, kellel on oht puutuda kokku kantserogeenidega, on kaitstud ja kindlustatud parimate tavade vahetamise abil ennetuse ja diagnoosimise valdkonnas; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni üles esitama kiiresti ettepanekut direktiivi 2004/37/EÜ (töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest) muutmise kohta, tagades, et nende töötajate tervis, kellel on oht puutuda kokku kantserogeenidega, on kaitstud ja kindlustatud parimate tavade vahetamise abil ennetuse ja diagnoosimise valdkonnas;

| 43. | kutsub ELi üles tagama, et kutsehaigusena tunnistataks kõiki asbestiga seotud haiguseid, sh pleuranaastud; |
| --- | --- |

43.

kutsub ELi üles tagama, et kutsehaigusena tunnistataks kõiki asbestiga seotud haiguseid, sh pleuranaastud;

| 44. | möönab, et väga pika peiteaja tõttu ei suuda asbestist tulenevate haiguste ohvrid sageli tõendada põhjuslikku seost kutsealaselt asbestiga kokkupuutumisega; |
| --- | --- |

44.

möönab, et väga pika peiteaja tõttu ei suuda asbestist tulenevate haiguste ohvrid sageli tõendada põhjuslikku seost kutsealaselt asbestiga kokkupuutumisega;

| 45. | palub liikmesriikidel mitte panna tõendamiskohustust asbesti ohvritele, vaid kehtestada ulatuslikumad õigused hüvitise taotlemiseks, nagu pakutud välja komisjoni soovituses 2003/670/EÜ (19); |
| --- | --- |

45.

palub liikmesriikidel mitte panna tõendamiskohustust asbesti ohvritele, vaid kehtestada ulatuslikumad õigused hüvitise taotlemiseks, nagu pakutud välja komisjoni soovituses 2003/670/EÜ (19);

| 46. | palub ELil soovitada liikmesriikidele meetmeid, et tagada kõigi asbestiga seotud kutsehaiguste juhtude tuvastamine, nendest pädeva asutuse teavitamine ja ekspertide poolne uurimine; |
| --- | --- |

46.

palub ELil soovitada liikmesriikidele meetmeid, et tagada kõigi asbestiga seotud kutsehaiguste juhtude tuvastamine, nendest pädeva asutuse teavitamine ja ekspertide poolne uurimine;

| 47. | nõuab süüdistatavate kriminaalvastutuse uurimist ja sanktsioneerimist, nõuab sellega seoses, et riigisisestes karistusõiguse normides sisalduvad takistused sellisele tegevusele tuvastatakse ja kõrvaldatakse; |
| --- | --- |

47.

nõuab süüdistatavate kriminaalvastutuse uurimist ja sanktsioneerimist, nõuab sellega seoses, et riigisisestes karistusõiguse normides sisalduvad takistused sellisele tegevusele tuvastatakse ja kõrvaldatakse;

| 48. | kutsub komisjoni üles levitama parimaid tavasid riiklike suuniste ja tavade kohta asbestiga seotud haiguste tunnistamise riiklike menetluste jaoks; |
| --- | --- |

48.

kutsub komisjoni üles levitama parimaid tavasid riiklike suuniste ja tavade kohta asbestiga seotud haiguste tunnistamise riiklike menetluste jaoks;

| 49. | kutsub komisjoni üles toetama parimate tavade vahetamist meditsiinitöötajate koolitamisel asbestiga seotud haiguste diagnoosimises; |
| --- | --- |

49.

kutsub komisjoni üles toetama parimate tavade vahetamist meditsiinitöötajate koolitamisel asbestiga seotud haiguste diagnoosimises;

| 50. | kutsub asjaomaseid ELi asutusi üles sõltumatute meditsiiniliste ja tehniliste ekspertide abiga piiritlema teaduslikud tõendid, mis on vajalikud tõestamaks, et teatud töötingimused on põhjustanud asbestiga seotud haigusi; |
| --- | --- |

50.

kutsub asjaomaseid ELi asutusi üles sõltumatute meditsiiniliste ja tehniliste ekspertide abiga piiritlema teaduslikud tõendid, mis on vajalikud tõestamaks, et teatud töötingimused on põhjustanud asbestiga seotud haigusi;

Asbestiohvrite ühenduste toetamine

| 51. | palub komisjonil toetada konverentse, kus pakutakse asbestiohvrite ühendustele professionaalset nõustamist ja tuge nende liikmetele; |
| --- | --- |

51.

palub komisjonil toetada konverentse, kus pakutakse asbestiohvrite ühendustele professionaalset nõustamist ja tuge nende liikmetele;

| 52. | kutsub komisjoni üles toetama asbestiohvrite ELi võrgustikku; |
| --- | --- |

52.

kutsub komisjoni üles toetama asbestiohvrite ELi võrgustikku;

Asbesti üleilmse keelustamise strateegiad

| 53. | rõhutab, et vaatamata kokkupuuteallikale või ohualal viibiva töötaja tööhõiveseisundile, väärivad kõik ELi asbestiohvrid ja nende sugulased õigust kiirele ja asjakohasele ravile ja piisavat rahalist toetust oma riiklikest tervisekindlustussüsteemidest; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et vaatamata kokkupuuteallikale või ohualal viibiva töötaja tööhõiveseisundile, väärivad kõik ELi asbestiohvrid ja nende sugulased õigust kiirele ja asjakohasele ravile ja piisavat rahalist toetust oma riiklikest tervisekindlustussüsteemidest;

| 54. | kutsub ELi üles tegema koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, et võtta kasutusele vahendid määratlemaks asbestiturg kui toksiliste toodete kaubandus; |
| --- | --- |

54.

kutsub ELi üles tegema koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, et võtta kasutusele vahendid määratlemaks asbestiturg kui toksiliste toodete kaubandus;

| 55. | nõuab üldisemalt, et riigisiseses õiguses võetakse arvesse tervise ja töötajate ohutuse mõistet, ning kehtestataks raamdirektiivile 89/391/EMÜ viidates tööandjatele tulemuste saavutamise kohustus; |
| --- | --- |

55.

nõuab üldisemalt, et riigisiseses õiguses võetakse arvesse tervise ja töötajate ohutuse mõistet, ning kehtestataks raamdirektiivile 89/391/EMÜ viidates tööandjatele tulemuste saavutamise kohustus;

| 56. | palub ELil võtta esmatähtsaks eesmärgiks krüsotiili lisamine Rotterdami konventsiooni III lisasse; |
| --- | --- |

56.

palub ELil võtta esmatähtsaks eesmärgiks krüsotiili lisamine Rotterdami konventsiooni III lisasse;

| 57. | kutsub ELi üles pöörduma foorumitesse, kus arutatakse kaubanduslepingute üle, eelkõige Maailma Kaubandusorganisatsiooni poole seoses asbesti lubamatu dumpinguga arenguriikidesse, ning avaldama diplomaatilist ja rahalist survet asbesti eksportivatele riikidele, et nad lõpetaksid asbesti kaevandamisega tegeleva tööstuse tegevuse ja peataksid asbesti sisaldavate kasutuselt kõrvaldatud laevade ebaseadusliku ja ebaeetilise eksportimise; |
| --- | --- |

57.

kutsub ELi üles pöörduma foorumitesse, kus arutatakse kaubanduslepingute üle, eelkõige Maailma Kaubandusorganisatsiooni poole seoses asbesti lubamatu dumpinguga arenguriikidesse, ning avaldama diplomaatilist ja rahalist survet asbesti eksportivatele riikidele, et nad lõpetaksid asbesti kaevandamisega tegeleva tööstuse tegevuse ja peataksid asbesti sisaldavate kasutuselt kõrvaldatud laevade ebaseadusliku ja ebaeetilise eksportimise;

| 58. | kutsub ELi üles edendama koostöös Maailma Terviseorganisatsiooni, kolmandate riikide ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega töötervishoiu ja tööohutuse kõrgeid standardeid üle kogu maailma, käsitlema asbesti põhjustatud probleeme ning propageerima tervist hoidvaid ja säästvaid lahendusi; |
| --- | --- |

58.

kutsub ELi üles edendama koostöös Maailma Terviseorganisatsiooni, kolmandate riikide ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega töötervishoiu ja tööohutuse kõrgeid standardeid üle kogu maailma, käsitlema asbesti põhjustatud probleeme ning propageerima tervist hoidvaid ja säästvaid lahendusi;

| 59. | palub ELil välja töötada asbesti mittehõlmav tehnoloogia ning toetada selle ja asbestialase teabe eksporti arenguriikidesse; |
| --- | --- |

59.

palub ELil välja töötada asbesti mittehõlmav tehnoloogia ning toetada selle ja asbestialase teabe eksporti arenguriikidesse;

| 60. | mõistab hukka Euroopa investeeringud ülemaailmsesse asbestitööstusesse; |
| --- | --- |

60.

mõistab hukka Euroopa investeeringud ülemaailmsesse asbestitööstusesse;

| 61. | kutsub komisjoni üles tagama, et laevad, mille transiitlastiks on asbest, ei maabuks ELis ega kasutaks siinseid sadamarajatisi või ajutist ladustamist; |
| --- | --- |

61.

kutsub komisjoni üles tagama, et laevad, mille transiitlastiks on asbest, ei maabuks ELis ega kasutaks siinseid sadamarajatisi või ajutist ladustamist;

o

o o

| 62. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

62.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  „Töötada välja ennetus- ja kaitsemeetmed kantserogeensete ainete jaoks, määrates kindlaks kokkupuute piirnormid, proovide võtmise ja mõõtmismeetodite nõuded ning rahuldavad hügieenitingimused töökohal ja täpsustades vajaduse korral keelud.”

(2)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.

(3)  EÜT L 245, 26.8.1992, lk 6.

(4)  ELT L 330, 16.12.2009, lk 28.

(5)  EÜT L 160, 26.6.1990, lk 39.

(6)  ELT C 41 E, 19.2.2009, lk 14.

(7)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 106

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0589.

(9)  http://www.who.int/ipcs/features/10chemicals_en.pdf

(10)  http://monographs.iarc.fr/ENG/Monographs/vol100C/mono100C.pdf

(11)  http://www.icohweb.org/site_new/multimedia/news/pdf/ICOH%20Statement%20on%20global%20asbestos%20ban.pdf

(12)  http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=3155&langId=en

(13)  http://www.eurogip.fr/en/docs/EUROGIP-24E-AsbestosOccDiseases.pdf

(14)  http://www.europeanforum.org/pdf/Eurogip-08_E-cost.pdf

(15)  Direktiiv 92/57/EMÜ: IV lisa A OSA ÜLDISED MIINIMUMNÕUDED EHITUSTÖÖPLATSIL ASUVATELE TÖÖKOHTADELE 14.1.2 Kui asjaolud (nt ohtlikud ained, niiskus, mustus) seda nõuavad, peavad olemas olema vahendid, et hoida tööriideid töötajate isiklikest riietest ja asjadest eraldi.

(16)  Parlamendikomisjon järeldas 1978. aastal pärast 18-kuulist uurimisperioodi, et asbest „on ohtlik nii asbestitööstuse töölistele kui ka teistes olukordades asbestiga kokkupuutuvatele isikutele” (Euroopa Parlament, 1978).

(17)  Maailma Terviseorganisatsioon, „Globaalsed terviseriskid, suremus ja teatud peamiste riskide põhjustatud haiguskoormus”, http://www.who.int/healthinfo/global_burden_disease/GlobalHealthRisks_report_full.pdf ja http://www.who.int/ipcs/assessment/public_health/asbestos/en/

(18)  Mesotelioom on haigus, mis avaldab nii selle ohvritele kui ka nende peredele väga tõsist mõju, kaasa arvatud psühholoogilisest vaatepunktist. Torino ülikooli (professor A. Granieri) poolt Casale Monferratos läbi viidud teadusuuringute tulemusel on tuvastatud, et mesotelioomihaiged ja nende pereliikmed ilmutavad mitmeid psühholoogilisi sümptoome, mis kuuluvad traumajärgse stressihäire teaduslikult tunnustatud määratluse alla.

(19)  ELT L 238, 25.9.2003, lk 28.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/111 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/111

---

P7_TA(2013)0094

Euroopa vastastikuse ühingu põhikiri

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja kohta (2012/2039(INL))

(2016/C 036/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja kohta (COM(1991)0273) ja muudetud ettepanekut (COM(1993)0252), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja kohta (COM(1991)0273) ja muudetud ettepanekut (COM(1993)0252),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. septembri 2005. aasta teatist seadusandjale esitatud seadusandlike ettepanekute sõelumise tulemuse kohta (COM(2005)0462), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. septembri 2005. aasta teatist seadusandjale esitatud seadusandlike ettepanekute sõelumise tulemuse kohta (COM(2005)0462),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. „Üheskoos uue majanduskasvu eest”” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. „Üheskoos uue majanduskasvu eest”” (COM(2011)0206),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2011. aasta teatist „Sotsiaalettevõtluse algatus: sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomine” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2011. aasta teatist „Sotsiaalettevõtluse algatus: sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomine” (COM(2011)0682),

| — | võttes arvesse oma 16. mai 2006. aasta resolutsiooni õigusloojale esitatud õigusloomega seotud ettepanekute sõelumise tulemuse kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. mai 2006. aasta resolutsiooni õigusloojale esitatud õigusloomega seotud ettepanekute sõelumise tulemuse kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2006. aasta resolutsiooni äriühinguõiguse hiljutiste arengute ja väljavaadete kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2006. aasta resolutsiooni äriühinguõiguse hiljutiste arengute ja väljavaadete kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni sotsiaalmajanduse kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni sotsiaalmajanduse kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 23. novembri 2010. aasta resolutsiooni Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava tsiviil-, kaubandus- ja perekonnaõiguslike ning rahvusvahelisest eraõigusest tulenevate aspektide kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. novembri 2010. aasta resolutsiooni Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava tsiviil-, kaubandus- ja perekonnaõiguslike ning rahvusvahelisest eraõigusest tulenevate aspektide kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2011. aasta deklaratsiooni Euroopa vastastikuste ühingute, liitude ja sihtasutuste põhikirja loomise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2011. aasta deklaratsiooni Euroopa vastastikuste ühingute, liitude ja sihtasutuste põhikirja loomise kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni Euroopa äriühinguõiguse tuleviku kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni Euroopa äriühinguõiguse tuleviku kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa vastastikuste äriühingute põhikirja Euroopa lisaväärtuse hinnangut, mille õiguskomisjoni Euroopa lisaväärtuse üksus esitas 21. jaanuaril 2013. aastal (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa vastastikuste äriühingute põhikirja Euroopa lisaväärtuse hinnangut, mille õiguskomisjoni Euroopa lisaväärtuse üksus esitas 21. jaanuaril 2013. aastal (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 42 ja 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 42 ja 48,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0018/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0018/2013),

| A. | arvestades, et komisjon võttis ettepaneku võtta vastu määrus Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja kohta 2006. aasta märtsis tagasi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon võttis ettepaneku võtta vastu määrus Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja kohta 2006. aasta märtsis tagasi;

| B. | arvestades, et 2003. aastal võeti vastu määrus Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta (8), ja arvestades, et komisjon tegi 8. veebruaril 2012. aastal ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus Euroopa sihtasutuse põhikirja kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2003. aastal võeti vastu määrus Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta (8), ja arvestades, et komisjon tegi 8. veebruaril 2012. aastal ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus Euroopa sihtasutuse põhikirja kohta;

| C. | arvestades, et parlamendi tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni tellitud 2011. aasta uurimuses esitati selgelt liidu sekkumise sotsiaalne, poliitiline ja majanduslik mõju vastastikuste ühingute valdkonnas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et parlamendi tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni tellitud 2011. aasta uurimuses esitati selgelt liidu sekkumise sotsiaalne, poliitiline ja majanduslik mõju vastastikuste ühingute valdkonnas;

| D. | arvestades, et viimastel aastatel on parlament võtnud vastu mitu resolutsiooni, milles nõutakse Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja käsitleva määruse vastuvõtmist; arvestades, et kahjuks ei ole komisjon pärast seda, kui ta Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja käsitleva ettepaneku 2006. aastal tagasi võttis, esitanud uut ettepanekut, mis annaks vastastikustele ühingutele sobivad õigusvahendid piiriülese tegevuse hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et viimastel aastatel on parlament võtnud vastu mitu resolutsiooni, milles nõutakse Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja käsitleva määruse vastuvõtmist; arvestades, et kahjuks ei ole komisjon pärast seda, kui ta Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja käsitleva ettepaneku 2006. aastal tagasi võttis, esitanud uut ettepanekut, mis annaks vastastikustele ühingutele sobivad õigusvahendid piiriülese tegevuse hõlbustamiseks;

| E. | arvestades, et komisjon on võtnud ette mõne varasema Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja käsitleva ettepaneku läbivaatamise ning arutab vajadust seadusandliku sekkumise järele, et siis koostada põhjalik mõjuhinnang; arvestades, et parlament tunneb heameelt komisjoni poolt liidu vastastikuste ühingute praeguse olukorra ja väljavaadete kohta tellitud uuringu üle, milles uuritakse vastastikuste ühingute probleeme, mis on tekkinud mõnes liikmesriigis puuduva õigusraamistiku tõttu, ja uute ühingute loomisel kapitalinõuete ja puuduvate koondumisvõimaluste tõttu tekkivaid probleeme; arvestades, et komisjon peaks pakkuma nendele probleemidele sobivaid lahendusi, sealhulgas põhikirjaga seoses, et vastastikuste ühingute panust sotsiaalmajandusse paremini tunnustada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon on võtnud ette mõne varasema Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja käsitleva ettepaneku läbivaatamise ning arutab vajadust seadusandliku sekkumise järele, et siis koostada põhjalik mõjuhinnang; arvestades, et parlament tunneb heameelt komisjoni poolt liidu vastastikuste ühingute praeguse olukorra ja väljavaadete kohta tellitud uuringu üle, milles uuritakse vastastikuste ühingute probleeme, mis on tekkinud mõnes liikmesriigis puuduva õigusraamistiku tõttu, ja uute ühingute loomisel kapitalinõuete ja puuduvate koondumisvõimaluste tõttu tekkivaid probleeme; arvestades, et komisjon peaks pakkuma nendele probleemidele sobivaid lahendusi, sealhulgas põhikirjaga seoses, et vastastikuste ühingute panust sotsiaalmajandusse paremini tunnustada;

| F. | arvestades, et komisjon on põhikirja vajalikkust kiiduväärselt tunnistanud ja tegutseb selle nimel, et luua sotsiaalmajanduse organisatsioonidele (sh vastastikustele ühingutele) kvaliteetsem õigusraamistik, ning rõhutades, et vastastikused ühingud peavad olema võimelised piiriüleselt tegutsema, andes nii panuse üleeuroopalistesse jõupingutustesse „majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks” Euroopa majanduspiirkonnas (9); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjon on põhikirja vajalikkust kiiduväärselt tunnistanud ja tegutseb selle nimel, et luua sotsiaalmajanduse organisatsioonidele (sh vastastikustele ühingutele) kvaliteetsem õigusraamistik, ning rõhutades, et vastastikused ühingud peavad olema võimelised piiriüleselt tegutsema, andes nii panuse üleeuroopalistesse jõupingutustesse „majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks” Euroopa majanduspiirkonnas (9);

| G. | arvestades, et seetõttu loodetakse, et nimetatud Euroopa põhikiri on liidu liikmesriikide vahel liikuvate töötajate ja nende perede kaitsel ambitsioonikas ja uuenduslik; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et seetõttu loodetakse, et nimetatud Euroopa põhikiri on liidu liikmesriikide vahel liikuvate töötajate ja nende perede kaitsel ambitsioonikas ja uuenduslik;

| H. | arvestades, et vastastikused ühingud on vabatahtlike füüsiliste või juriidiliste isikute rühmad, kelle eesmärk on pigem rahuldada oma liikmete vajadusi kui saada investeeringutelt kasu; arvestades, et nad tegutsevad vabatahtliku ja avatud liikmesuse ja liikmetevahelise solidaarsuse põhimõttel ning neid juhitakse demokraatia põhimõtete kohaselt (näiteks üksikisikutest koosnevate vastastikuste ühingute puhul põhimõttel üks liige – üks hääl), mis aitab kaasa vastutustundlikule ja kestlikule juhtimisele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vastastikused ühingud on vabatahtlike füüsiliste või juriidiliste isikute rühmad, kelle eesmärk on pigem rahuldada oma liikmete vajadusi kui saada investeeringutelt kasu; arvestades, et nad tegutsevad vabatahtliku ja avatud liikmesuse ja liikmetevahelise solidaarsuse põhimõttel ning neid juhitakse demokraatia põhimõtete kohaselt (näiteks üksikisikutest koosnevate vastastikuste ühingute puhul põhimõttel üks liige – üks hääl), mis aitab kaasa vastutustundlikule ja kestlikule juhtimisele;

| I. | arvestades, et Euroopa vastastikused ühingud tegutsevad väga mitmekesises õigusraamistikus ning selle mitmekesisuse tõttu on nende osutatavad teenused, suurus, ülesanded ja geograafiline mõju väga erinevad; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa vastastikused ühingud tegutsevad väga mitmekesises õigusraamistikus ning selle mitmekesisuse tõttu on nende osutatavad teenused, suurus, ülesanded ja geograafiline mõju väga erinevad;

| J. | arvestades, et Euroopas on kaks peamist tüüpi vastastikuseid ühinguid – need on vastastikuse abistamise (terviseabi) ühingud ja vastastikused kindlustusseltsid; arvestades, et vastastikuse abistamise ühingud pakuvad lisatoetust sotsiaalhoolekandele, lisaks või osana kohustuslikest sotsiaalkaitsesüsteemidest; arvestades, et vastastikused kindlustusseltsid võivad katta igat tüüpi vara või riske, ja arvestades, et mõnes liikmesriigis võivad vastastikused ühingud pakkuda teenuseid ka muudes valdkondades, nagu eluase ja laen; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopas on kaks peamist tüüpi vastastikuseid ühinguid – need on vastastikuse abistamise (terviseabi) ühingud ja vastastikused kindlustusseltsid; arvestades, et vastastikuse abistamise ühingud pakuvad lisatoetust sotsiaalhoolekandele, lisaks või osana kohustuslikest sotsiaalkaitsesüsteemidest; arvestades, et vastastikused kindlustusseltsid võivad katta igat tüüpi vara või riske, ja arvestades, et mõnes liikmesriigis võivad vastastikused ühingud pakkuda teenuseid ka muudes valdkondades, nagu eluase ja laen;

| K. | arvestades, et vaatamata oma mitmekesisusele korraldavad vastastikused ühingud teenuseid ja vahendeid oma liikmete huvides ning solidaarsuse ja ühise rahastamise põhimõttel; arvestades, et nad korraldavad oma tegevust demokraatlikul viisil ja kasutavad oma tegevusest saadud kasumit oma liikmete huvides; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vaatamata oma mitmekesisusele korraldavad vastastikused ühingud teenuseid ja vahendeid oma liikmete huvides ning solidaarsuse ja ühise rahastamise põhimõttel; arvestades, et nad korraldavad oma tegevust demokraatlikul viisil ja kasutavad oma tegevusest saadud kasumit oma liikmete huvides;

| L. | arvestades, et liit peaks võrdsete konkurentsitingimuste tagamiseks ja majandusarengule kaasaaitamiseks andma vastastikustele ühingutele kui enamikus liikmesriikides tunnustatud organisatsioonivormile asjakohase õigusvahendi, millega hõlbustada nende piiriülest tegevust ja võimaldada neil siseturu eeliseid kasutada; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et liit peaks võrdsete konkurentsitingimuste tagamiseks ja majandusarengule kaasaaitamiseks andma vastastikustele ühingutele kui enamikus liikmesriikides tunnustatud organisatsioonivormile asjakohase õigusvahendi, millega hõlbustada nende piiriülest tegevust ja võimaldada neil siseturu eeliseid kasutada;

| M. | arvestades, et vastastikustel ühingutel on liidu majanduses oluline koht, sest nad tagavad rohkem kui 160 miljonile Euroopa kodanikule tervishoiu- ja sotsiaalteenused ning taskukohased kindlustusteenused; arvestades, et vastastikuste ühingute arvel on üle 180 miljardi euro kindlustusmakseid ja nad annavad tööd rohkem kui 350 000 inimesele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vastastikustel ühingutel on liidu majanduses oluline koht, sest nad tagavad rohkem kui 160 miljonile Euroopa kodanikule tervishoiu- ja sotsiaalteenused ning taskukohased kindlustusteenused; arvestades, et vastastikuste ühingute arvel on üle 180 miljardi euro kindlustusmakseid ja nad annavad tööd rohkem kui 350 000 inimesele;

| N. | arvestades, et vastastikused ühingud hõlbustavad juurdepääsu tervishoiuteenustele, suurendavad sotsiaalset kaasatust ja osalevad täiel määral üldhuviteenuste pakkumises liidus; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et vastastikused ühingud hõlbustavad juurdepääsu tervishoiuteenustele, suurendavad sotsiaalset kaasatust ja osalevad täiel määral üldhuviteenuste pakkumises liidus;

| O. | arvestades, et 2010. aastal töötas muus kui elukohaliikmesriigis 12,3 miljonit Euroopa Liidu kodanikku, mis moodustab liidu töötavast elanikkonnast 2,5 %; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 2010. aastal töötas muus kui elukohaliikmesriigis 12,3 miljonit Euroopa Liidu kodanikku, mis moodustab liidu töötavast elanikkonnast 2,5 %;

| P. | arvestades, et mõnede liikmesriikide kohustuslikele ravikindlustusfondidele on eraõiguslike äriühingutena tegutsemine keelatud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et mõnede liikmesriikide kohustuslikele ravikindlustusfondidele on eraõiguslike äriühingutena tegutsemine keelatud;

| Q. | arvestades, et vastastikuste ühingute turuosa on 25 % kindlustusturust ning nad moodustavad 70 % sektoris tegutsevatest ettevõtjatest; arvestades, et vastastikuseid ühinguid ei saa ühtsel turul jätkuvalt eirata (10), ja et teiste liidu ettevõtetega võrdse positsiooni saavutamiseks vajavad nad Euroopa põhikirja; arvestades, et ettevõtlusvormide mitmekesisus on rikkus, mida tuleb täielikult tunnustada ja ergutada; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et vastastikuste ühingute turuosa on 25 % kindlustusturust ning nad moodustavad 70 % sektoris tegutsevatest ettevõtjatest; arvestades, et vastastikuseid ühinguid ei saa ühtsel turul jätkuvalt eirata (10), ja et teiste liidu ettevõtetega võrdse positsiooni saavutamiseks vajavad nad Euroopa põhikirja; arvestades, et ettevõtlusvormide mitmekesisus on rikkus, mida tuleb täielikult tunnustada ja ergutada;

| R. | arvestades, et vastastikustel ühingutel on või peaks olema oluline roll liikmesriikide majanduses, sest nad aitavad saavutada liidu strateegilisi eesmärke – mida tõendab demograafiline areng –, milleks on tagada kaasav majanduskasv ja kõigi juurdepääs peamistele vahenditele, sotsiaalõigustele ja -teenustele, samuti solidaarsusel, taskukohasusel, mittediskrimineerimisel ja kaasamisel põhinevale kvaliteetsele tervishoiuteenusele ja pikaajalisele hooldusele ning kindlustada, et lisahoolduse vajadus ei viiks eakaid vaesusesse ega muudaks neid rahaliselt kellestki sõltuvaks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et vastastikustel ühingutel on või peaks olema oluline roll liikmesriikide majanduses, sest nad aitavad saavutada liidu strateegilisi eesmärke – mida tõendab demograafiline areng –, milleks on tagada kaasav majanduskasv ja kõigi juurdepääs peamistele vahenditele, sotsiaalõigustele ja -teenustele, samuti solidaarsusel, taskukohasusel, mittediskrimineerimisel ja kaasamisel põhinevale kvaliteetsele tervishoiuteenusele ja pikaajalisele hooldusele ning kindlustada, et lisahoolduse vajadus ei viiks eakaid vaesusesse ega muudaks neid rahaliselt kellestki sõltuvaks;

| S. | arvestades, et vastastikused ühingud on eriti aktiivsed tervise, pikaajalise hoolduse, pensionite ja sotsiaalteenuste valdkonnas, sealhulgas vananev elanikkond; arvestades, et vastastikuste ühingute osalemine peamiste sidusrühmadena on sotsiaalkaitse kauakestva tuleviku seisukohalt eriti oluline, sest elanikkonna vananemine on praegu Euroopas suur probleem, mis ohustab riikide eelarvete tasakaalu ja avaldab survet avaliku sektori sotsiaalkaitsekulutustele; arvestades, et vastastikused ühingud võivad etendada olulist rolli, pakkudes välja sotsiaalselt vastutustundlikke pensioniskeeme erasektoris, kuid nad ei saa siiski asendada pensionisüsteemi tugevat esimest sammast; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et vastastikused ühingud on eriti aktiivsed tervise, pikaajalise hoolduse, pensionite ja sotsiaalteenuste valdkonnas, sealhulgas vananev elanikkond; arvestades, et vastastikuste ühingute osalemine peamiste sidusrühmadena on sotsiaalkaitse kauakestva tuleviku seisukohalt eriti oluline, sest elanikkonna vananemine on praegu Euroopas suur probleem, mis ohustab riikide eelarvete tasakaalu ja avaldab survet avaliku sektori sotsiaalkaitsekulutustele; arvestades, et vastastikused ühingud võivad etendada olulist rolli, pakkudes välja sotsiaalselt vastutustundlikke pensioniskeeme erasektoris, kuid nad ei saa siiski asendada pensionisüsteemi tugevat esimest sammast;

| T. | arvestades, et erasektorit kutsutakse aitama leida lahendusi liidu hoolekandesüsteemi ja sotsiaalse ettevõtluse reformimisest tulenevatele ülesannetele; arvestades, et vastastikustel ühingutel on sidusrühmana loomulikult oluline osa selle eesmärgi saavutamisel; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et erasektorit kutsutakse aitama leida lahendusi liidu hoolekandesüsteemi ja sotsiaalse ettevõtluse reformimisest tulenevatele ülesannetele; arvestades, et vastastikustel ühingutel on sidusrühmana loomulikult oluline osa selle eesmärgi saavutamisel;

| U. | arvestades, et vastastikuste ühingute põhiväärtused on solidaarsus, demokraatlik juhtimine ja aktsionäride puudumine, mistõttu nad töötavad oma liikmete heaks ja teevad seda seetõttu sotsiaalselt vastutustundlikul viisil; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et vastastikuste ühingute põhiväärtused on solidaarsus, demokraatlik juhtimine ja aktsionäride puudumine, mistõttu nad töötavad oma liikmete heaks ja teevad seda seetõttu sotsiaalselt vastutustundlikul viisil;

| V. | arvestades, et vastastikustele ühingutele omased väärtused vastavad Euroopa sotsiaalmudeli aluspõhimõtetele; arvestades, et solidaarsetel väärtustel tuginevad vastastikused ühingud on olulised tegutsejad liidu sotsiaalses turumajanduses ning nendega tuleb senisest enam arvestada, eelkõige Euroopa põhikirja kehtestamise teel; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et vastastikustele ühingutele omased väärtused vastavad Euroopa sotsiaalmudeli aluspõhimõtetele; arvestades, et solidaarsetel väärtustel tuginevad vastastikused ühingud on olulised tegutsejad liidu sotsiaalses turumajanduses ning nendega tuleb senisest enam arvestada, eelkõige Euroopa põhikirja kehtestamise teel;

| W. | arvestades, et tervishoiu- ja pensionikulutuste suurenemine võib märkimisväärselt mõjutada praeguste sotsiaalkaitsesüsteemide püsivust ja ulatust; arvestades, et vastastikused ühingud edendavad selliseid heaoluriigi põhiväärtusi nagu solidaarsus, mittediskrimineerimine, võrdne kättesaadavus ja sotsiaalteenuste kõrge kvaliteet erasektoris; arvestades, et vastastikuste ühingute panuse suurendamine Euroopa sotsiaalmajandusturul ei tohi toimuda liikmesriikide sotsiaalkaitsetegevuse arvelt; arvestades aga, et vabatahtlik sotsiaalkaitse ei tohi asendada kohustuslikku sotsiaalkindlustust; arvestades vajadust arvestada mitmekesiste sotsiaalkaitsesüsteemidega, mis võivad tugineda kas puhtalt riigil, vastastikustel ühingutel või nende kahe kombinatsioonil; arvestades, et vastastikuste ühingute Euroopa põhikiri on hädavajalik, kuid seda ei tohiks kasutada liikmesriikide sotsiaalkaitsealase tegevuse puudujääkide varjamiseks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et tervishoiu- ja pensionikulutuste suurenemine võib märkimisväärselt mõjutada praeguste sotsiaalkaitsesüsteemide püsivust ja ulatust; arvestades, et vastastikused ühingud edendavad selliseid heaoluriigi põhiväärtusi nagu solidaarsus, mittediskrimineerimine, võrdne kättesaadavus ja sotsiaalteenuste kõrge kvaliteet erasektoris; arvestades, et vastastikuste ühingute panuse suurendamine Euroopa sotsiaalmajandusturul ei tohi toimuda liikmesriikide sotsiaalkaitsetegevuse arvelt; arvestades aga, et vabatahtlik sotsiaalkaitse ei tohi asendada kohustuslikku sotsiaalkindlustust; arvestades vajadust arvestada mitmekesiste sotsiaalkaitsesüsteemidega, mis võivad tugineda kas puhtalt riigil, vastastikustel ühingutel või nende kahe kombinatsioonil; arvestades, et vastastikuste ühingute Euroopa põhikiri on hädavajalik, kuid seda ei tohiks kasutada liikmesriikide sotsiaalkaitsealase tegevuse puudujääkide varjamiseks;

| X. | arvestades, et loodetavasti soodustatakse kõigi, eelkõige väikeettevõtete töötajate liitumist vastastikuste ühingutega ning neid julgustatakse seda tegema; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et loodetavasti soodustatakse kõigi, eelkõige väikeettevõtete töötajate liitumist vastastikuste ühingutega ning neid julgustatakse seda tegema;

| Y. | arvestades, et sellisel juhul loodetavasti ergutatakse töötajate liitumist vastastikuste ühingute süsteemiga maksu- või sotsiaalkindlustusmaksete vabastuse kaudu; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et sellisel juhul loodetavasti ergutatakse töötajate liitumist vastastikuste ühingute süsteemiga maksu- või sotsiaalkindlustusmaksete vabastuse kaudu;

| Z. | arvestades valitsuste ees seisvaid sotsiaalkaitsealased probleeme, võiksid vastastikused ühingud pakkuda kättesaadava hinnaga kaitset riskirühmadele; arvestades, et vastastikused ühingud pakuvad liidu kodanikele taskukohaseid lisavõimalusi; |
| --- | --- |

Z.

arvestades valitsuste ees seisvaid sotsiaalkaitsealased probleeme, võiksid vastastikused ühingud pakkuda kättesaadava hinnaga kaitset riskirühmadele; arvestades, et vastastikused ühingud pakuvad liidu kodanikele taskukohaseid lisavõimalusi;

| AA. | arvestades, et mõned vastastikused ühingud tuginevad väga tugevalt vabatahtlikkusele, ja arvestades, et seda vabatahtlikkuse põhimõtet tuleb säilitada ja hõlbustada; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et mõned vastastikused ühingud tuginevad väga tugevalt vabatahtlikkusele, ja arvestades, et seda vabatahtlikkuse põhimõtet tuleb säilitada ja hõlbustada;

| AB. | arvestades, et mõnedes liikmesriikides osutavad vastastikused ühingud oma liikmetele koos kindlustusteenustega madala või olematu intressiga laenuteenuseid; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et mõnedes liikmesriikides osutavad vastastikused ühingud oma liikmetele koos kindlustusteenustega madala või olematu intressiga laenuteenuseid;

| AC. | arvestades, et vastastikustel ühingutel võib liidu tasandil olla kommertshuvidega äriühingutest suurem lisaväärtus, võttes arvesse nimetatud ühingute osakaalu majanduses ja kogu liidus tegutsemise võimaluse positiivset mõju; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et vastastikustel ühingutel võib liidu tasandil olla kommertshuvidega äriühingutest suurem lisaväärtus, võttes arvesse nimetatud ühingute osakaalu majanduses ja kogu liidus tegutsemise võimaluse positiivset mõju;

| AD. | arvestades, et sotsiaalmajandusel, mis ühendab kasumlikkuse ja solidaarsuse, ning eriti vastastikustel ühingutel on liidu majanduses tähtis koht, kuna see võimaldab luua kvaliteetseid töökohti, kohalikke töökohti, ning suurendada sotsiaalset, majanduslikku ja piirkondlikku ühtekuuluvust, luua sotsiaalset kapitali, edendada kodanikuaktiivsust ja solidaarsusel põhinevat sotsiaalset heaolu, samuti demokraatlike väärtustega majandust, kus inimesed on esmatähtsad, lisaks edendada säästvat arengut ja sotsiaalset, keskkonnaalast ning tehnoloogilist uuendustegevust; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et sotsiaalmajandusel, mis ühendab kasumlikkuse ja solidaarsuse, ning eriti vastastikustel ühingutel on liidu majanduses tähtis koht, kuna see võimaldab luua kvaliteetseid töökohti, kohalikke töökohti, ning suurendada sotsiaalset, majanduslikku ja piirkondlikku ühtekuuluvust, luua sotsiaalset kapitali, edendada kodanikuaktiivsust ja solidaarsusel põhinevat sotsiaalset heaolu, samuti demokraatlike väärtustega majandust, kus inimesed on esmatähtsad, lisaks edendada säästvat arengut ja sotsiaalset, keskkonnaalast ning tehnoloogilist uuendustegevust;

| AE. | arvestades, et vastastikuseid ühinguid on koos erasektoriga kutsutud üles osalema nimetatud probleemidele reageerimisel ning et selleks peab neil olema võimalik tegutseda liidus teiste ettevõtlusvormidega võrdsetel konkurentsitingimustel; arvestades, et olemasolevad Euroopa põhikirjad, nagu Euroopa ühistu (SCE) või Euroopa äriühingu (SE) omad ei sobi vastastikustele ühingutele juhtimismudelite erinevuse tõttu; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et vastastikuseid ühinguid on koos erasektoriga kutsutud üles osalema nimetatud probleemidele reageerimisel ning et selleks peab neil olema võimalik tegutseda liidus teiste ettevõtlusvormidega võrdsetel konkurentsitingimustel; arvestades, et olemasolevad Euroopa põhikirjad, nagu Euroopa ühistu (SCE) või Euroopa äriühingu (SE) omad ei sobi vastastikustele ühingutele juhtimismudelite erinevuse tõttu;

| AF. | arvestades kahetsusväärset tühimikku liidu õigusaktides, sest vastastikuseid ühinguid aluslepingutes konkreetselt ei nimetata ning nende ettevõtlusmudeli tunnustamist ei taga ka teisesed õigusaktid, mis piirduvad avaliku ja erasektori ettevõtetele viitamisega; see omakorda kahjustab vastastikuste ühingute staatust, takistab nende arengut ja piiriüleste kontsernide loomist; |
| --- | --- |

AF.

arvestades kahetsusväärset tühimikku liidu õigusaktides, sest vastastikuseid ühinguid aluslepingutes konkreetselt ei nimetata ning nende ettevõtlusmudeli tunnustamist ei taga ka teisesed õigusaktid, mis piirduvad avaliku ja erasektori ettevõtetele viitamisega; see omakorda kahjustab vastastikuste ühingute staatust, takistab nende arengut ja piiriüleste kontsernide loomist;

| AG. | arvestades, et Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja väljatöötamine on hädavajalik, et integreerida paremini ühtne turg, arvestada senisest enam nende ühingute eripäradega ning aidata vastastikustel ühingutel panustada rohkem Euroopa 2020. aasta majanduskasvu ja tööhõive strateegia eesmärkide saavutamisse; arvestades, et Euroopa põhikiri soodustaks ka Euroopa kodanike mobiilsust, võimaldades vastastikustel ühingutel pakkuda teenuseid mitmes liikmesriigis ja seega muuta ühtne turg järjepidevamaks ja sidusamaks; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja väljatöötamine on hädavajalik, et integreerida paremini ühtne turg, arvestada senisest enam nende ühingute eripäradega ning aidata vastastikustel ühingutel panustada rohkem Euroopa 2020. aasta majanduskasvu ja tööhõive strateegia eesmärkide saavutamisse; arvestades, et Euroopa põhikiri soodustaks ka Euroopa kodanike mobiilsust, võimaldades vastastikustel ühingutel pakkuda teenuseid mitmes liikmesriigis ja seega muuta ühtne turg järjepidevamaks ja sidusamaks;

| AH. | arvestades, et Euroopa vastastikuse ühingu põhikiri looks võimaluse edendada vastastikkuse mudelit kogu laienenud liidus, eelkõige nendes uutes liikmesriikides, kus mõnes õigussüsteemis ei ole see valdkond reguleeritud; arvestades, et liidu õigusaktil, mis kehtiks loomulikult kogu liidus, oleks kaks eelist: need riigid saaksid Euroopa põhikirja, millest lähtuda, ning see aitaks kaasa sellise ettevõtluse staatusele ja nähtavusele; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et Euroopa vastastikuse ühingu põhikiri looks võimaluse edendada vastastikkuse mudelit kogu laienenud liidus, eelkõige nendes uutes liikmesriikides, kus mõnes õigussüsteemis ei ole see valdkond reguleeritud; arvestades, et liidu õigusaktil, mis kehtiks loomulikult kogu liidus, oleks kaks eelist: need riigid saaksid Euroopa põhikirja, millest lähtuda, ning see aitaks kaasa sellise ettevõtluse staatusele ja nähtavusele;

| AI. | arvestades, et põhikiri annaks vastastikustele ühingutele võimaluse mastaabisäästuks, et säilitada tulevikus konkurentsivõime, ja suurendaks vastastikuste ühingute väärtustamist liidu poliitikas; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et põhikiri annaks vastastikustele ühingutele võimaluse mastaabisäästuks, et säilitada tulevikus konkurentsivõime, ja suurendaks vastastikuste ühingute väärtustamist liidu poliitikas;

| AJ. | arvestades, et vastastikused ühingud on tugevad ja kestlikud organisatsioonid, mis on igas majandusvaldkonnas ning eriti kindlustus- ja sotsiaalkaitse valdkonnas finantskriisiga hästi toime tulnud ning kaasa aidanud vastupidavamale, mitmekesisemale turule; arvestades, et vastastikused ühingud tegutsevad eriti aktiivselt valdkondades, mis on seotud elanikkonna vananemise ja sotsiaalsete vajadustega; arvestades, et vastastikuste ühingute tegevuse mõju pensionide valdkonnas loob liidu kodanikele täiendavaid võimalusi ning neil on keskne roll Euroopa sotsiaalmudeli säilitamisel; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et vastastikused ühingud on tugevad ja kestlikud organisatsioonid, mis on igas majandusvaldkonnas ning eriti kindlustus- ja sotsiaalkaitse valdkonnas finantskriisiga hästi toime tulnud ning kaasa aidanud vastupidavamale, mitmekesisemale turule; arvestades, et vastastikused ühingud tegutsevad eriti aktiivselt valdkondades, mis on seotud elanikkonna vananemise ja sotsiaalsete vajadustega; arvestades, et vastastikuste ühingute tegevuse mõju pensionide valdkonnas loob liidu kodanikele täiendavaid võimalusi ning neil on keskne roll Euroopa sotsiaalmudeli säilitamisel;

| AK. | arvestades, et vastastikustel ühingutel ei ole aktsiaid, vaid need ühingud kuuluvad ühisomandisse ja kasum pigem investeeritakse uuesti kui jagatakse liikmetele; arvestades, et tänu sellele on vastastikused ühingud kriisiga paremini toime tulnud kui teised erasektori ettevõtted; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et vastastikustel ühingutel ei ole aktsiaid, vaid need ühingud kuuluvad ühisomandisse ja kasum pigem investeeritakse uuesti kui jagatakse liikmetele; arvestades, et tänu sellele on vastastikused ühingud kriisiga paremini toime tulnud kui teised erasektori ettevõtted;

| AL. | arvestades, et Euroopa põhikiri on vabatahtlik vahend lisaks olemasolevatele vastastikke ühinguid puudutavatele riiklikele õigusaktidele ning ei mõjuta seega juba olemasolevaid põhikirju, vaid on pigem nn 28. režiim, mis hõlbustab vastastikuste ühingute piiriülest tegevust; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et Euroopa põhikiri on vabatahtlik vahend lisaks olemasolevatele vastastikke ühinguid puudutavatele riiklikele õigusaktidele ning ei mõjuta seega juba olemasolevaid põhikirju, vaid on pigem nn 28. režiim, mis hõlbustab vastastikuste ühingute piiriülest tegevust;

| AM. | arvestades, et komisjon peaks arvestama vastastikuste ühingute eripäraga, et tagada võrdsed konkurentsitingimused, vältida sellega täiendavat diskrimineerimist ning kindlustada, et uued õigusaktid on proportsionaalsed, ning tagada õiglane, konkurentsivõimeline ja jätkusuutlik turg; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et komisjon peaks arvestama vastastikuste ühingute eripäraga, et tagada võrdsed konkurentsitingimused, vältida sellega täiendavat diskrimineerimist ning kindlustada, et uued õigusaktid on proportsionaalsed, ning tagada õiglane, konkurentsivõimeline ja jätkusuutlik turg;

| AN. | arvestades, et riskide hajutamise vajadus kindlustussektoris kasvab ning võrdlus osakutel põhinevate äriühingutega tõstab esile vastastikuste ühingute rolli sektori konkurentsivõimelisemaks, vähem riskantsemaks ning muutuvates finants- ja majandusoludes vastupidavamaks muutmisel; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et riskide hajutamise vajadus kindlustussektoris kasvab ning võrdlus osakutel põhinevate äriühingutega tõstab esile vastastikuste ühingute rolli sektori konkurentsivõimelisemaks, vähem riskantsemaks ning muutuvates finants- ja majandusoludes vastupidavamaks muutmisel;

| AO. | arvestades, et vastastikustel ühingutel tuleb eriti kindlustussektoris vastu seista tihedale ja üha tugevnevale konkurentsile, ning arvestades, et osad neist liiguvad vastastikuselt põhimõttelt üha enam finantstegevuse poole; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et vastastikustel ühingutel tuleb eriti kindlustussektoris vastu seista tihedale ja üha tugevnevale konkurentsile, ning arvestades, et osad neist liiguvad vastastikuselt põhimõttelt üha enam finantstegevuse poole;

| AP. | arvestades, et vähemalt kuues liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis ei ole juriidiliselt võimalik moodustada vastastikust tüüpi organisatsioone; arvestades, et see põhjustab turumoonutusi; arvestades, et Euroopa põhikiri võiks olukorda parandada ja see võiks ergutada vastastikuste ühingute loomist neis liikmesriikides; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et vähemalt kuues liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis ei ole juriidiliselt võimalik moodustada vastastikust tüüpi organisatsioone; arvestades, et see põhjustab turumoonutusi; arvestades, et Euroopa põhikiri võiks olukorda parandada ja see võiks ergutada vastastikuste ühingute loomist neis liikmesriikides;

| AQ. | arvestades, et vastastikuste ühingute käsutuses ei ole õigusvahendeid oma arengu ja siseturul toimuva piiriülese tegevuse hõlbustamiseks; arvestades, et teiste ettevõttevormide Euroopa põhikirjade kättesaadavust arvestades on vastastikused ühingud siiski ebasoodsamas olukorras; arvestades, et Euroopa põhikirja puudumise tõttu on vastastikused ühingud piiriülese tegevuse puhul sageli sunnitud kasutama ebapiisavaid õigusvahendeid, mis toob kaasa vastastikkuse põhimõtte ignoreerimise; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et vastastikuste ühingute käsutuses ei ole õigusvahendeid oma arengu ja siseturul toimuva piiriülese tegevuse hõlbustamiseks; arvestades, et teiste ettevõttevormide Euroopa põhikirjade kättesaadavust arvestades on vastastikused ühingud siiski ebasoodsamas olukorras; arvestades, et Euroopa põhikirja puudumise tõttu on vastastikused ühingud piiriülese tegevuse puhul sageli sunnitud kasutama ebapiisavaid õigusvahendeid, mis toob kaasa vastastikkuse põhimõtte ignoreerimise;

| AR. | arvestades, et vastastikuseid ühinguid käsitlevad siseriiklikud õigusaktid on liidus märkimisväärselt erinevad ning et Euroopa vastastikuse ühingu põhikiri võimaldaks luua piiriüleseid vastastikuseid ühinguid, tugevdades seega liidu sotsiaalse kaitse mudelit; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et vastastikuseid ühinguid käsitlevad siseriiklikud õigusaktid on liidus märkimisväärselt erinevad ning et Euroopa vastastikuse ühingu põhikiri võimaldaks luua piiriüleseid vastastikuseid ühinguid, tugevdades seega liidu sotsiaalse kaitse mudelit;

| AS. | arvestades, et vastastikused ühingud peaksid ise levitama vastastikkuse põhimõtet kui oma põhiväärtust ning veenma tulevasi liikmeid tõsiasjas, et see on kulutasuv ja jätkusuutlik alternatiiv ärilisel eesmärgil teenuste osutajatele; |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et vastastikused ühingud peaksid ise levitama vastastikkuse põhimõtet kui oma põhiväärtust ning veenma tulevasi liikmeid tõsiasjas, et see on kulutasuv ja jätkusuutlik alternatiiv ärilisel eesmärgil teenuste osutajatele;

| AT. | arvestades, et konkurentsivõime säilitamiseks tuleb vastastikustel ühingutel keelata astuda samme, mis muudavad nad ärieesmärgil tegutsevate ühingute koopiateks, näiteks ei tohiks nad võtta kasutusele riskide selekteerimist, kehtestada liikmetele karmimaid kriteeriume ega ammugi emiteerida omavahendite suurendamiseks aktsiaid; |
| --- | --- |

AT.

arvestades, et konkurentsivõime säilitamiseks tuleb vastastikustel ühingutel keelata astuda samme, mis muudavad nad ärieesmärgil tegutsevate ühingute koopiateks, näiteks ei tohiks nad võtta kasutusele riskide selekteerimist, kehtestada liikmetele karmimaid kriteeriume ega ammugi emiteerida omavahendite suurendamiseks aktsiaid;

| AU. | arvestades, et vastastikused ühingud, eriti keskmise suurusega ühingud, võivad olla sunnitud saama osaks suuremast organisatsioonist, isegi aktsiaseltsist (vastastikkuse põhimõttest loobumise kaudu), mis tekitab suurema distantsi asjaomase organisatsiooni ja kindlustusvõtja vahel; |
| --- | --- |

AU.

arvestades, et vastastikused ühingud, eriti keskmise suurusega ühingud, võivad olla sunnitud saama osaks suuremast organisatsioonist, isegi aktsiaseltsist (vastastikkuse põhimõttest loobumise kaudu), mis tekitab suurema distantsi asjaomase organisatsiooni ja kindlustusvõtja vahel;

| AV. | arvestades, et põhikirja puudumise tõttu on piiriülene koostöö ja vastastikuste ühingute ühinemine ikka veel takistatud; |
| --- | --- |

AV.

arvestades, et põhikirja puudumise tõttu on piiriülene koostöö ja vastastikuste ühingute ühinemine ikka veel takistatud;

| 1. | palub komisjonil liidu vastastikuste ühingute olukorra kohta tehtud hiljutise uuringu tulemusi ning Euroopa vastastikuste ühingute põhikirja puudutavat, parlamendi poolt mitmel korral väljendatud selget soovi arvestades kiiresti esitada vastavalt lisas esitatud üksikasjalistele soovitustele Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 või artikli 352 alusel ühe ettepaneku või mitu ettepanekut, mis võimaldaks vastastikustel ühingutel tegutseda piiriüleselt Euroopa ulatuses; |
| --- | --- |

1.

palub komisjonil liidu vastastikuste ühingute olukorra kohta tehtud hiljutise uuringu tulemusi ning Euroopa vastastikuste ühingute põhikirja puudutavat, parlamendi poolt mitmel korral väljendatud selget soovi arvestades kiiresti esitada vastavalt lisas esitatud üksikasjalistele soovitustele Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 või artikli 352 alusel ühe ettepaneku või mitu ettepanekut, mis võimaldaks vastastikustel ühingutel tegutseda piiriüleselt Euroopa ulatuses;

| 2. | kinnitab, et nimetatud soovitused on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ja kodanike põhiõigustega; |
| --- | --- |

2.

kinnitab, et nimetatud soovitused on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ja kodanike põhiõigustega;

| 3. | on seisukohal, et taotletava ettepaneku finantsmõju tuleb katta asjakohaste eelarveassigneeringutega; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et taotletava ettepaneku finantsmõju tuleb katta asjakohaste eelarveassigneeringutega;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisas toodud üksikasjalikud soovitused komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisas toodud üksikasjalikud soovitused komisjonile ja nõukogule.

---

(1)  ELT C 297 E, 7.12.2006, lk 140.

(2)  ELT C 303 E, 13.12.2006, lk 114.

(3)  ELT C 76 E, 25.3.2010, lk 16.

(4)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 19.

(5)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 187.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0259.

(7)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=83593

(8)  Nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1435/2003 Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta (ELT L 207, 18.8.2003, lk 1).

(9)  Komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatis „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. „Üheskoos uue majanduskasvu eest”” (COM(2011)0206).

(10)  Vt ülalnimetatud teatist COM(2011)0206.

---

LISA:

ÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA

Soovitused Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja kohta

Soovitus 1 (Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja eesmärgid)

Euroopa Parlament on seisukohal, et ettevõtete mitmekesisuse peaks Euroopa Liidu toimimise lepingus selgelt kinnistama, ja teeb ettepaneku kaasata vastastikused ühingud selle lepingu artiklisse 54.

Euroopa Parlament on seisukohal, et vastastikustele ühingutele võrdsete konkurentsitingimuste loomiseks on vaja strateegiate ja meetmete kombinatsiooni, sealhulgas Euroopa põhikiri, mis annab neile võrdsed võimalused lisada oma organisatsioonile ja tegevusele Euroopa mõõde ning annab vastastikustele ühingutele sobiva õigusvahendi piiriüleste ja riikidevaheliste tegevuste hõlbustamiseks. Sellega seoses saaksid vastastikused ühingud tegutseda üle liidu vastavalt nende eriomasele juhtimisele.

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa vastastikuse ühingu põhikirjaga luuakse valikulise vahendi vormis vabatahtlik skeem, mis võimaldab vastastikustel ühingutel tegutseda eri liikmesriikides ja luua neid riikides, kus selliseid ühinguid veel ei ole, ning rõhutab seetõttu, et Euroopa vastastikust ühingut loetaks Euroopa õiguslikuks vormiks, mis on liidule ainuomane.

Euroopa Parlament tuletab ühtlasi meelde, et ükski õiguslik algatus ei muuda midagi juba kehtivates siseriiklikes seadustes ning eesmärk ei ole vastastikuseid ühinguid käsitlevaid liikmesriikide seadusi ühtlustada.

Euroopa Parlament kinnitab, et Euroopa vastastikuseid ühinguid käsitleva määruse peamised eesmärgid on järgmised:

| — | kõrvaldada vastastikuste ühingute piiriülese koostöö kõik takistused, võttes samas arvesse nende eripära, mis on tihedalt seotud vastavate riiklike õigussüsteemidega, ning võimaldada vastastikustel ühingutel vabalt tegutseda Euroopa ühtsel turul, tugevdades seega ühtse turu põhimõtteid; |
| --- | --- |

—

kõrvaldada vastastikuste ühingute piiriülese koostöö kõik takistused, võttes samas arvesse nende eripära, mis on tihedalt seotud vastavate riiklike õigussüsteemidega, ning võimaldada vastastikustel ühingutel vabalt tegutseda Euroopa ühtsel turul, tugevdades seega ühtse turu põhimõtteid;

| — | lubada eri liikmesriikides elavatel füüsilistel isikutel või eri liikmesriikide seaduste kohaselt moodustatud juriidilistel isikutel luua Euroopa vastastikuseid ühinguid; |
| --- | --- |

—

lubada eri liikmesriikides elavatel füüsilistel isikutel või eri liikmesriikide seaduste kohaselt moodustatud juriidilistel isikutel luua Euroopa vastastikuseid ühinguid;

| — | teha võimalikuks Euroopa vastastikuse ühingu moodustamine kahe või enama tegutseva vastastikuse ühingu piiriülese ühinemise teel ning mitte kohaldada vastastikuste ühingute suhtes piiriülese ühinemise direktiivi (1); |
| --- | --- |

—

teha võimalikuks Euroopa vastastikuse ühingu moodustamine kahe või enama tegutseva vastastikuse ühingu piiriülese ühinemise teel ning mitte kohaldada vastastikuste ühingute suhtes piiriülese ühinemise direktiivi (1);

| — | võimaldada Euroopa vastastikuse ühingu moodustamist ühe riigi vastastikuse ühingu ümberkujundamise või ümberkorraldamise teel uueks vormiks ilma esimese tegevust lõpetamata, kui kõnesoleva ühingu registrijärgne asukoht ja peakontor asuvad ühes ja samas liikmesriigis; |
| --- | --- |

—

võimaldada Euroopa vastastikuse ühingu moodustamist ühe riigi vastastikuse ühingu ümberkujundamise või ümberkorraldamise teel uueks vormiks ilma esimese tegevust lõpetamata, kui kõnesoleva ühingu registrijärgne asukoht ja peakontor asuvad ühes ja samas liikmesriigis;

| — | võimaldada Euroopa vastastikuse kontserni loomist ja võimaldada vastastikustel ühingutel kasutada Euroopa vastastikuste ühingute kontsernist tulenevaid eeliseid, eelkõige seoses kindlustust pakkuvate vastastikuste ühingutega Solventsus II direktiivi (2) kontekstis. |
| --- | --- |

—

võimaldada Euroopa vastastikuse kontserni loomist ja võimaldada vastastikustel ühingutel kasutada Euroopa vastastikuste ühingute kontsernist tulenevaid eeliseid, eelkõige seoses kindlustust pakkuvate vastastikuste ühingutega Solventsus II direktiivi (2) kontekstis.

Soovitus 2 (Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja osad)

Euroopa Parlament palub komisjonil arvestada, et liikmesriikide õigusaktides peaks kättesaadavaks tegema sellise vabatahtliku määruse, mis hõlmab vastastikuste ühingute juhtimise põhijooni ja põhimõtteid.

Euroopa Parlament tuletab meelde, et Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja ettepanekus tuleb arvesse võtta vastastikuste ühingute tegutsemise eeskirjade eripära, mis on erinevad muude ettevõtlusvormide omadest:

| — | vastastikused ühingud korraldavad laial valikul kindlustus-, laenu- ja muid teenuseid ja vahendeid oma liikmete huvides ning solidaarsuse ja ühise rahastamise põhimõttel; |
| --- | --- |

—

vastastikused ühingud korraldavad laial valikul kindlustus-, laenu- ja muid teenuseid ja vahendeid oma liikmete huvides ning solidaarsuse ja ühise rahastamise põhimõttel;

| — | liikmed omakorda tasuvad osamaksu või teatava summa, mille suurus võib olla erinev; |
| --- | --- |

—

liikmed omakorda tasuvad osamaksu või teatava summa, mille suurus võib olla erinev;

| — | liikmetel ei ole individuaalset õigust käsutada ühingu varasid. |
| --- | --- |

—

liikmetel ei ole individuaalset õigust käsutada ühingu varasid.

Euroopa Parlament usub, et põhikirjaga tuleb kehtestada Euroopa vastastikuse ühingu kui täiesti uue ja toimiva vormi moodustamise täpsed ja selged tingimused, ning peab sellega seoses oluliseks mitte unustada eelmist Euroopa üksuste näidispõhikirja, mille puhul liikmesriikidele võimaldatud väga paindlikud võimalused ja lisaväärtuse puudumine ei loonud tingimusi sellise Euroopa vahendi edukaks kasutuselevõtuks.

Euroopa Parlament palub komisjonil lisada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 352 alusel kavandatavasse õigusakti vastastikuste ühingute isikupõhiste ühingute põhiomadused, nimelt mittediskrimineerimise riskide selekteerimise osas ning liikmete demokraatiale suunatuse, et parandada kohalike kogukondade ja laiema ühiskonna sotsiaalseid tingimusi vastastikkuse vaimus.

Euroopa Parlament toonitab solidaarsuse põhimõtte olulisust vastastikustes ühingutes, kus kliendid on ka liikmed ja seega jagavad samu huve, tuletab meelde kapitali ühisomandi ja jagamatuse põhimõtet ning rõhutab võrdse kasusaamise põhimõtet likvideerimisel, see tähendab, et varad peaks jaotama teistele vastastikustele ühingutele või organile, kelle eesmärk on vastastikuste ühingute toetamine ja edendamine.

Soovitus 3 (Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja reguleerimis- ja rakendusala)

Euroopa Parlament rõhutab Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja käsitleva määruse reguleerimis- ja rakendusalaga seoses järgmisi aspekte:

| — | see ei tohiks mõjutada kohustuslikke sotsiaalkindlustusskeeme, mida teatavates liikmesriikides haldavad vastastikused ühingud, ega ka liikmesriikide vabadust otsustada, kas usaldada selliste skeemide haldamine vastastikustele ühingutele või mitte ning millistel tingimustel seda teha; |
| --- | --- |

—

see ei tohiks mõjutada kohustuslikke sotsiaalkindlustusskeeme, mida teatavates liikmesriikides haldavad vastastikused ühingud, ega ka liikmesriikide vabadust otsustada, kas usaldada selliste skeemide haldamine vastastikustele ühingutele või mitte ning millistel tingimustel seda teha;

| — | võttes arvesse Euroopa vastastikuste ühenduste konkreetselt liiduomast olemust, ei tohiks põhikirjaga vastu võetud juhtimiskord mõjutada liikmesriikide seadusi ning ei tohiks välistada valikut mõne muu liidu äriõigust käsitleva teksti kasuks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa vastastikuste ühenduste konkreetselt liiduomast olemust, ei tohiks põhikirjaga vastu võetud juhtimiskord mõjutada liikmesriikide seadusi ning ei tohiks välistada valikut mõne muu liidu äriõigust käsitleva teksti kasuks;

| — | määrus ei tohiks hõlmatu muid õigusvaldkondi, nagu töötajate kaasamist otsustusprotsessi käsitlevad eeskirjad, tööõigus, maksuseadused, konkurentsiõigus, intellektuaalomandi kaitse õigus ning maksejõuetust ja maksete peatamist käsitlevad eeskirjad; |
| --- | --- |

—

määrus ei tohiks hõlmatu muid õigusvaldkondi, nagu töötajate kaasamist otsustusprotsessi käsitlevad eeskirjad, tööõigus, maksuseadused, konkurentsiõigus, intellektuaalomandi kaitse õigus ning maksejõuetust ja maksete peatamist käsitlevad eeskirjad;

| — | kuna igas liikmesriigis tegutsevad vastastikused ühingud erinevates raamistikes, tuleks õigusaktidega tagada, et Euroopa vastastikused ühingud saavad määrata vabalt kindlaks enda eesmärgid ning osutada oma liikmetele laial valikul teenuseid, sealhulgas sotsiaalkindlustus, ravikindlustus ning laenu andmine. |
| --- | --- |

—

kuna igas liikmesriigis tegutsevad vastastikused ühingud erinevates raamistikes, tuleks õigusaktidega tagada, et Euroopa vastastikused ühingud saavad määrata vabalt kindlaks enda eesmärgid ning osutada oma liikmetele laial valikul teenuseid, sealhulgas sotsiaalkindlustus, ravikindlustus ning laenu andmine.

Soovitus 4 (Euroopa vastastikuse ühingu juhtimine)

Euroopa vastastikust ühingut tuleks juhtida demokraatlikult ja rahastada ühiselt kõigi liikmete huvides. Põhikirjaga tuleks ette näha, et liikmed on vastastikuse organisatsiooni ühised omanikud.

Euroopa vastastikuse ühingu põhikiri peaks kehtestama juhtimise ja haldamise eeskirjad, milles nähakse ette järgmist: üldkoosolek (mis võib olla kohtumine kõikide liikmetega või liikmete esindajatega), järelevalveorganid ja juht- või haldusorgan sõltuvalt põhikirjas ette nähtud vormist.

Igal liikmel (füüsilisel või juriidilisel isikul) või üldkoosoleku volitatud isikul peaks põhimõtteliselt olema ühepalju hääli.

Juhtorgani liikme või liikmed peaks nimetama ametisse ja vabastama ametist järelevalveorgan. Liikmesriik võib siiski nõuda või lubada põhikirjas ette näha, et juhtorani liikme või liikmed nimetab ametisse üldkoosolek.

Isik ei tohiks olla samal ajal nii juhtorgani kui ka järelevalveorgani liige.

Hoolikalt tuleks jälgida Solventsus II direktiivi mõju vastastikuste organisatsioonide üldjuhtimisele.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/56/EÜ piiratud vastutusega äriühingute piiriülese ühinemise kohta (ELT L 310, 25.11.2005, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1).

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/118 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/118

---

P7_TA(2013)0095

Olukord Egiptuses

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon olukorra kohta Egiptuses (2013/2542(RSP))

(2016/C 036/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Egiptuse kohta, eriti 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni hiljutiste sündmuste kohta Egiptuses (1) ja 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Siinai inimkaubanduse kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Egiptuse kohta, eriti 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni hiljutiste sündmuste kohta Egiptuses (1) ja 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Siinai inimkaubanduse kohta (2),

| — | võttes arvesse parlamendi täiskogu 12. juuni 2012. aasta, 4. juuli 2012. aasta ja 12. detsembri 2012. aasta arutelusid Egiptuse ja Lähis-Ida teemadel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi täiskogu 12. juuni 2012. aasta, 4. juuli 2012. aasta ja 12. detsembri 2012. aasta arutelusid Egiptuse ja Lähis-Ida teemadel,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni ja tema pressiesindaja 2012. aastal tehtud avaldusi Egiptuse kohta, eelkõige 25. mai 2012. aasta avaldust Egiptuse presidendivalimiste kohta, 1. juuni 2012. aasta avaldust eriolukorra lõpetamise kohta Egiptuses, 15. juuni 2012. aasta avaldust Egiptuse kõrgema konstitutsioonikohtu otsuste kohta, 20. juuni 2012. aasta avaldust Egiptuse poliitilise olukorra kohta, 24. juuni 2012. aasta avaldust Mohammed Morsi valimise kohta Egiptuse presidendiks, 13. septembri 2012. aasta avaldust ELi-Egiptuse uue rakkerühma loomise kohta, 5. detsembri 2012. aasta avaldust üleskutsega riigisiseseks dialoogiks, 25. detsembri 2012. aasta avaldust referendumi kohta Egiptuses ja 25. jaanuari 2013. aasta avaldust tapmiste kohta Port Saidis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni ja tema pressiesindaja 2012. aastal tehtud avaldusi Egiptuse kohta, eelkõige 25. mai 2012. aasta avaldust Egiptuse presidendivalimiste kohta, 1. juuni 2012. aasta avaldust eriolukorra lõpetamise kohta Egiptuses, 15. juuni 2012. aasta avaldust Egiptuse kõrgema konstitutsioonikohtu otsuste kohta, 20. juuni 2012. aasta avaldust Egiptuse poliitilise olukorra kohta, 24. juuni 2012. aasta avaldust Mohammed Morsi valimise kohta Egiptuse presidendiks, 13. septembri 2012. aasta avaldust ELi-Egiptuse uue rakkerühma loomise kohta, 5. detsembri 2012. aasta avaldust üleskutsega riigisiseseks dialoogiks, 25. detsembri 2012. aasta avaldust referendumi kohta Egiptuses ja 25. jaanuari 2013. aasta avaldust tapmiste kohta Port Saidis,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2012. aasta, 25. juuni 2012. aasta, 19. novembri 2012. aasta ja 10. detsembri 2012 aasta järeldusi Egiptuse kohta, 31. jaanuari 2013. aasta järeldusi, mis käsitlevad ELi toetust püsivateks muutusteks üleminekuühiskondades ja 8. veebruari 2013. aasta järeldusi araabia kevade kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2012. aasta, 25. juuni 2012. aasta, 19. novembri 2012. aasta ja 10. detsembri 2012 aasta järeldusi Egiptuse kohta, 31. jaanuari 2013. aasta järeldusi, mis käsitlevad ELi toetust püsivateks muutusteks üleminekuühiskondades ja 8. veebruari 2013. aasta järeldusi araabia kevade kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika paketi 15. mai 2012. aasta eduaruannet Egiptuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika paketi 15. mai 2012. aasta eduaruannet Egiptuse kohta,

| — | võttes arvesse 13.–14. novembril 2012. aastal toimunud ELi-Egiptuse rakkerühma koosolekut ja selle järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13.–14. novembril 2012. aastal toimunud ELi-Egiptuse rakkerühma koosolekut ja selle järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Araabia Liiga välisministrite teisel kohtumisel 13. novembril 2012. aastal vastu võetud Kairo deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Araabia Liiga välisministrite teisel kohtumisel 13. novembril 2012. aastal vastu võetud Kairo deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1099/2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 270/2011 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1099/2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 270/2011 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy avaldusi pärast Egiptuse presidendi Mohammed Morsiga toimunud kohtumisi 13. septembril 2012 ja 13. jaanuaril 2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy avaldusi pärast Egiptuse presidendi Mohammed Morsiga toimunud kohtumisi 13. septembril 2012 ja 13. jaanuaril 2013,

| — | võttes arvesse komisjoni 8. veebruari 2013. aasta märgukirja „ELi vastus araabia kevadele. Olukord kaks aastat hiljem”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. veebruari 2013. aasta märgukirja „ELi vastus araabia kevadele. Olukord kaks aastat hiljem”,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 15. mai 2012. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa uue naabruspoliitika rakendamise tulemused”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 15. mai 2012. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa uue naabruspoliitika rakendamise tulemused”,

| — | võttes arvesse 2001. aastal sõlmitud ELi-Egiptuse assotsieerimislepingut (mis jõustus 1. juunil 2004. aastal), mida tugevdavad 2007. aastal vastu võetud tegevuskava ning Euroopa naabruspoliitika, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2001. aastal sõlmitud ELi-Egiptuse assotsieerimislepingut (mis jõustus 1. juunil 2004. aastal), mida tugevdavad 2007. aastal vastu võetud tegevuskava ning Euroopa naabruspoliitika,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navi Pillay 7. detsembri 2012. aasta avaldust vägivalla kohta Egiptuses ja tõsiste probleemide kohta Egiptuse põhiseaduse eelnõus ning 29. jaanuari 2013. aasta avaldust selle kohta, et on vaja tõsist dialoogi ja liigne vägivald tuleb lõpetada, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navi Pillay 7. detsembri 2012. aasta avaldust vägivalla kohta Egiptuses ja tõsiste probleemide kohta Egiptuse põhiseaduse eelnõus ning 29. jaanuari 2013. aasta avaldust selle kohta, et on vaja tõsist dialoogi ja liigne vägivald tuleb lõpetada,

| — | võttes arvesse ÜRO üksuse UN Women tegevdirektori Michelle Bachelet’ 31. jaanuari 2013. aasta avaldust, milles väljendatakse tõsist muret naistevastase vägivalla eskaleerumise pärast Egiptuse avalikes kohtades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO üksuse UN Women tegevdirektori Michelle Bachelet’ 31. jaanuari 2013. aasta avaldust, milles väljendatakse tõsist muret naistevastase vägivalla eskaleerumise pärast Egiptuse avalikes kohtades,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Egiptus on ühinenud, ning 1989. aasta rahvusvahelist lapse õiguste konventsiooni, millega Egiptus on nõustunud ühinema, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Egiptus on ühinenud, ning 1989. aasta rahvusvahelist lapse õiguste konventsiooni, millega Egiptus on nõustunud ühinema,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Egiptus on Euroopa Liidu oluline partner Vahemere lõunapiirkonnas; arvestades, et Egiptuse poliitilistel, majanduslikel ja sotsiaalsetel arengusuundadel on oluline mõju kogu piirkonnas ja kaugemalgi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Egiptus on Euroopa Liidu oluline partner Vahemere lõunapiirkonnas; arvestades, et Egiptuse poliitilistel, majanduslikel ja sotsiaalsetel arengusuundadel on oluline mõju kogu piirkonnas ja kaugemalgi;

| B. | arvestades, et 2012. aasta mais ja juunis toimunud presidendivalimistel kogus Mohammed Morsi 51,7 % häältest, olles araabia maailmas esimene islamistist kandidaat riigipea valimistel; arvestades, et need vabad ja õiglased presidendivalimised olid oluliseks sammuks demokraatiale ülemineku protsessis; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2012. aasta mais ja juunis toimunud presidendivalimistel kogus Mohammed Morsi 51,7 % häältest, olles araabia maailmas esimene islamistist kandidaat riigipea valimistel; arvestades, et need vabad ja õiglased presidendivalimised olid oluliseks sammuks demokraatiale ülemineku protsessis;

| C. | arvestades, et 14. juunil 2012. aastal tunnistas Egiptuse kõrgem konstitutsioonikohus 2012. aasta parlamendivalimised põhiseaduse vastaseks ja kolmandiku valitutest ebaseaduslikuks, samuti tühistas kohus nn poliitilise välistamise seaduse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 14. juunil 2012. aastal tunnistas Egiptuse kõrgem konstitutsioonikohus 2012. aasta parlamendivalimised põhiseaduse vastaseks ja kolmandiku valitutest ebaseaduslikuks, samuti tühistas kohus nn poliitilise välistamise seaduse;

| D. | arvestades, et 22. novembril 2012, kaheksa päeva pärast ELi-Egiptuse rakkerühma kohtumise lõppu ning üks päev pärast Egiptuse vahendatud relvarahukokkulepet Iisraeli ja Hamasi vahel, avaldas president Morsi põhiseadusliku deklaratsiooni, millega ta muu hulgas tühistas kohtute kontrolli presidendivõimu üle; arvestades, et mõni päev hiljem tühistas president selle deklaratsiooni, kuid meeleavaldused sellal juba ägenesid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 22. novembril 2012, kaheksa päeva pärast ELi-Egiptuse rakkerühma kohtumise lõppu ning üks päev pärast Egiptuse vahendatud relvarahukokkulepet Iisraeli ja Hamasi vahel, avaldas president Morsi põhiseadusliku deklaratsiooni, millega ta muu hulgas tühistas kohtute kontrolli presidendivõimu üle; arvestades, et mõni päev hiljem tühistas president selle deklaratsiooni, kuid meeleavaldused sellal juba ägenesid;

| E. | arvestades, et Egiptuse õigusasutused ja kohtunikud kogevad jätkuvalt survet, rünnakuid, hirmutamist ja sekkumist erinevate poliitiliste jõudude ja toimijate poolt; arvestades, et 2012. aasta novembris peatas konstitutsioonikohus oma töö, kuna tema hoonet piirasid presidendi toetajad ja nende liitlased; arvestades, et peaprokuröri vallandamine 2012. aasta oktoobris ja tema järglase ametisse nimetamine on kaasa toonud kohtunike, kohtuametnike ja teiste terava kriitika; arvestades, et sekkumine kohtusüsteemi toimimisse õõnestab Egiptuse elanikkonna usku õigussüsteemi õiglusesse ja erapooletusse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Egiptuse õigusasutused ja kohtunikud kogevad jätkuvalt survet, rünnakuid, hirmutamist ja sekkumist erinevate poliitiliste jõudude ja toimijate poolt; arvestades, et 2012. aasta novembris peatas konstitutsioonikohus oma töö, kuna tema hoonet piirasid presidendi toetajad ja nende liitlased; arvestades, et peaprokuröri vallandamine 2012. aasta oktoobris ja tema järglase ametisse nimetamine on kaasa toonud kohtunike, kohtuametnike ja teiste terava kriitika; arvestades, et sekkumine kohtusüsteemi toimimisse õõnestab Egiptuse elanikkonna usku õigussüsteemi õiglusesse ja erapooletusse;

| F. | arvestades, et 30. novembril 2012. aastal võttis põhiseaduslik assamblee vastu põhiseaduse eelnõu; arvestades, et 15. ja 22. detsembril 2012. aastal toimunud referendumil kiideti põhiseaduse eelnõu heaks 63,8 % poolthäältega, kuid valimisaktiivsus oli vaid 32,9 %; arvestades, et põhiseaduslik protsess ja uue põhiseaduse eeldatav vastuvõtmine on konsensuse loomise asemel veelgi süvendanud Egiptuse ühiskonna sisemist lõhestatust; arvestades, et paljud inimesed nii Egiptuses kui ka mujal on väljendanud muret uue põhiseaduse mitme artikli pärast, mis käsitlevad selliseid valdkondi nagu šariaadi staatus siseriiklikes õigusaktides, kohtusüsteemi sõltumatus ja sõjaväekohtute roll, põhivabadused ja naiste õigused; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 30. novembril 2012. aastal võttis põhiseaduslik assamblee vastu põhiseaduse eelnõu; arvestades, et 15. ja 22. detsembril 2012. aastal toimunud referendumil kiideti põhiseaduse eelnõu heaks 63,8 % poolthäältega, kuid valimisaktiivsus oli vaid 32,9 %; arvestades, et põhiseaduslik protsess ja uue põhiseaduse eeldatav vastuvõtmine on konsensuse loomise asemel veelgi süvendanud Egiptuse ühiskonna sisemist lõhestatust; arvestades, et paljud inimesed nii Egiptuses kui ka mujal on väljendanud muret uue põhiseaduse mitme artikli pärast, mis käsitlevad selliseid valdkondi nagu šariaadi staatus siseriiklikes õigusaktides, kohtusüsteemi sõltumatus ja sõjaväekohtute roll, põhivabadused ja naiste õigused;

| G. | arvestades, et uued parlamendivalimised Egiptuses oli kavas korraldada 2013. aasta aprilli lõpus; arvestades, et Egiptuse kõrgem valimiskomisjon on lisaks Euroopa Liidule, Araabia Riikide Liigale ja Aafrika Liidule lubanud neljal valitsusvälisel organisatsioonil valimisi jälgida; arvestades, et 18. veebruaril 2013 kuulutas kõrgem konstitutsioonikohus uue valimisseaduse mitu artiklit põhiseadusega vastuolus olevaks ning palus Nõuandval Kogul neid artikleid muuta; arvestades, et opositsioon, keda juhib Rahvuslik Päästerinne ja kes avaldab protesti selle vastu, et puuduvad õiguslikud tagatised vabade ja õiglaste valimiste toimumiseks, on välja kuulutanud eelseisvate parlamendivalimiste boikoti; arvestades, et 7. märtsil 2013 otsustas Egiptuse valimiskomisjon eelseisvad parlamendivalimised edasi lükata, kui oli saanud Kairo halduskohtu otsuse valimised peatada, sest Nõuandev Kogu ei saatnud valimisseadust pärast selle muutmist tagasi kõrgemasse konstitutsioonikohtusse lõplikuks läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et uued parlamendivalimised Egiptuses oli kavas korraldada 2013. aasta aprilli lõpus; arvestades, et Egiptuse kõrgem valimiskomisjon on lisaks Euroopa Liidule, Araabia Riikide Liigale ja Aafrika Liidule lubanud neljal valitsusvälisel organisatsioonil valimisi jälgida; arvestades, et 18. veebruaril 2013 kuulutas kõrgem konstitutsioonikohus uue valimisseaduse mitu artiklit põhiseadusega vastuolus olevaks ning palus Nõuandval Kogul neid artikleid muuta; arvestades, et opositsioon, keda juhib Rahvuslik Päästerinne ja kes avaldab protesti selle vastu, et puuduvad õiguslikud tagatised vabade ja õiglaste valimiste toimumiseks, on välja kuulutanud eelseisvate parlamendivalimiste boikoti; arvestades, et 7. märtsil 2013 otsustas Egiptuse valimiskomisjon eelseisvad parlamendivalimised edasi lükata, kui oli saanud Kairo halduskohtu otsuse valimised peatada, sest Nõuandev Kogu ei saatnud valimisseadust pärast selle muutmist tagasi kõrgemasse konstitutsioonikohtusse lõplikuks läbivaatamiseks;

| H. | arvestades, et pärast 25. jaanuari revolutsiooni teise aastapäeva eelõhtul ja järgnenud nädalatel toimunud vägivaldseid kokkupõrkeid meeleavaldajate ja politsei vahel, kus hukkus kümneid inimesi ja mille vallandajaks oli Egiptuses suurenev seadusetus, tohutu majanduslangus ja kümnete tsiviilisikute surmamõistmine seoses nende osavõtuga 2012. aasta Port Saidi jalgpallirahutustest, ning mille järel president Morsi kuulutas mitmes linnas välja eriolukorra ja sõjavägi hoiatas riigi kokkuvarisemise eest; arvestades, et 30. jaanuaril 2013. aastal kutsusid opositsioonijuhid ühiselt president Morsit üles lõpetama vägivalda meeleavaldajate vastu, moodustama rahvusliku ühtsuse valitsuse ja alustama tõelist rahvuslikku dialoogi, sest see on ainus viis, kuidas ületada praegused poliitilised ja sotsiaalsed lõhed ja pinged; arvestades, et president Morsi lükkas ühtsusvalitsuse moodustamise üleskutse tagasi; arvestades, et president Morsi algatas 26. veebruaril 2013. aastal rahvusliku dialoogi, mida juhtivad opositsioonijõud boikoteerisid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pärast 25. jaanuari revolutsiooni teise aastapäeva eelõhtul ja järgnenud nädalatel toimunud vägivaldseid kokkupõrkeid meeleavaldajate ja politsei vahel, kus hukkus kümneid inimesi ja mille vallandajaks oli Egiptuses suurenev seadusetus, tohutu majanduslangus ja kümnete tsiviilisikute surmamõistmine seoses nende osavõtuga 2012. aasta Port Saidi jalgpallirahutustest, ning mille järel president Morsi kuulutas mitmes linnas välja eriolukorra ja sõjavägi hoiatas riigi kokkuvarisemise eest; arvestades, et 30. jaanuaril 2013. aastal kutsusid opositsioonijuhid ühiselt president Morsit üles lõpetama vägivalda meeleavaldajate vastu, moodustama rahvusliku ühtsuse valitsuse ja alustama tõelist rahvuslikku dialoogi, sest see on ainus viis, kuidas ületada praegused poliitilised ja sotsiaalsed lõhed ja pinged; arvestades, et president Morsi lükkas ühtsusvalitsuse moodustamise üleskutse tagasi; arvestades, et president Morsi algatas 26. veebruaril 2013. aastal rahvusliku dialoogi, mida juhtivad opositsioonijõud boikoteerisid;

| I. | arvestades, et pärast seda, kui kohus soovitas 26. jaanuaril 2013. aastal mõista 21 Port Saidi elanikku surma aasta varem jalgpallimatši järel toimunud tapmiste eest, on kokkupõrgetes hukkunud 42 inimest, kaks neist politseinikud; arvestades, et 9. Märtsil 2013 need surmaotsused kinnitati ja tehti teatavaks 52 ülejäänud süüaluse kohtuotsus; arvestades, et oma 16. veebruari 2012. aasta resolutsioonis nõudis Euroopa Parlament tragöödiani viinud sündmuste sõltumatut uurimist ning süüdlaste vastutuselevõtmist; arvestades, et Euroopa Liit on vastu surmanuhtluse rakendamisele mis tahes juhtudel ja tingimustel ning on järjekindlalt taotlenud selle kaotamist kogu maailmas, et kaitsta inimväärikust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et pärast seda, kui kohus soovitas 26. jaanuaril 2013. aastal mõista 21 Port Saidi elanikku surma aasta varem jalgpallimatši järel toimunud tapmiste eest, on kokkupõrgetes hukkunud 42 inimest, kaks neist politseinikud; arvestades, et 9. Märtsil 2013 need surmaotsused kinnitati ja tehti teatavaks 52 ülejäänud süüaluse kohtuotsus; arvestades, et oma 16. veebruari 2012. aasta resolutsioonis nõudis Euroopa Parlament tragöödiani viinud sündmuste sõltumatut uurimist ning süüdlaste vastutuselevõtmist; arvestades, et Euroopa Liit on vastu surmanuhtluse rakendamisele mis tahes juhtudel ja tingimustel ning on järjekindlalt taotlenud selle kaotamist kogu maailmas, et kaitsta inimväärikust;

| J. | arvestades, et kuhjuvad poliitilised pinged on veelgi süvendanud Egiptuse ühiskonna sisemist polariseerumist ja põhjustavad jätkuvaid tänavameeleavaldusi ja vägivaldseid kokkupõrkeid, millega on kaasnenud meelevaldsed vahistamised, hirmutamine, inimröövid ja piinamine; arvestades, et tihti jäävad karistamata juhtumid, kus politsei, julgeolekujõud ja tundmatud rühmitused kasutavad ülemäärast jõudu ja surmavat vägivalda rahumeelsete meeleavaldajate vastu; arvestades, et tuleks säilitada julgeolek ja avalik kord, vaoshoitus ning täielik austus inimõiguste ja põhivabaduste vastu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kuhjuvad poliitilised pinged on veelgi süvendanud Egiptuse ühiskonna sisemist polariseerumist ja põhjustavad jätkuvaid tänavameeleavaldusi ja vägivaldseid kokkupõrkeid, millega on kaasnenud meelevaldsed vahistamised, hirmutamine, inimröövid ja piinamine; arvestades, et tihti jäävad karistamata juhtumid, kus politsei, julgeolekujõud ja tundmatud rühmitused kasutavad ülemäärast jõudu ja surmavat vägivalda rahumeelsete meeleavaldajate vastu; arvestades, et tuleks säilitada julgeolek ja avalik kord, vaoshoitus ning täielik austus inimõiguste ja põhivabaduste vastu;

| K. | arvestades, et Egiptuse avalik arvamus suhtub sõnavabaduse piiramisse väga kriitiliselt; arvestades, et kriminaalkoodeks ja äsja vastu võetud põhiseadus võivad tõsiselt piirata sõnavabadust nii internetis kui väljaspool seda; arvestades, et kodanikuvabadused ja digitaalvabadused võimaldavad universaalsete inimõiguste kasutamist ja neid tuleks kaitsta igal juhul; arvestades, et füüsiline vägivald ajakirjanike vastu ja nende tagakiusamine on oluliselt suurenenud; arvestades, et opositsioonilise meedia vastu on algatatud mitmeid kohtumenetlusi presidendi solvamise pärast; arvestades, et jätkuvad kriminaalmenetlused opositsioonilise meedia ajakirjanike ja näitlejate vastu, kelle seas on Gamal Fahmy, Bassem Youssef ja Okasha Tawfiq; arvestades, et presidendi solvamise eest on algatatud juba 24 kohtuasja; arvestades, et pärast president Morsi ametisseasumist on pühaduseteotuse süüdistuste arv kasvanud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Egiptuse avalik arvamus suhtub sõnavabaduse piiramisse väga kriitiliselt; arvestades, et kriminaalkoodeks ja äsja vastu võetud põhiseadus võivad tõsiselt piirata sõnavabadust nii internetis kui väljaspool seda; arvestades, et kodanikuvabadused ja digitaalvabadused võimaldavad universaalsete inimõiguste kasutamist ja neid tuleks kaitsta igal juhul; arvestades, et füüsiline vägivald ajakirjanike vastu ja nende tagakiusamine on oluliselt suurenenud; arvestades, et opositsioonilise meedia vastu on algatatud mitmeid kohtumenetlusi presidendi solvamise pärast; arvestades, et jätkuvad kriminaalmenetlused opositsioonilise meedia ajakirjanike ja näitlejate vastu, kelle seas on Gamal Fahmy, Bassem Youssef ja Okasha Tawfiq; arvestades, et presidendi solvamise eest on algatatud juba 24 kohtuasja; arvestades, et pärast president Morsi ametisseasumist on pühaduseteotuse süüdistuste arv kasvanud;

| L. | arvestades, et avalikes kohtades rahumeelset meeleavaldamist käsitleva seaduse eelnõus piiratakse tõsiselt rahumeelse avaliku kogunemise õigust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et avalikes kohtades rahumeelset meeleavaldamist käsitleva seaduse eelnõus piiratakse tõsiselt rahumeelse avaliku kogunemise õigust;

| M. | arvestades, et Egiptuse naised on praegusel üleminekuperioodil eriti haavatavas olukorras; arvestades, et Egiptuse ja rahvusvaheliste inimõigusorganisatsioonide teadete põhjal tarvitavad julgeolekujõud naismeeleavaldajate suhtes tihti vägivalda, panevad nende suhtes toime seksuaalkuritegusid, viivad läbi neitsilikkuse kontrolli ja kohtlevad naisi muul inimväärikust alandaval viisil, samal ajal hirmutatakse ja kiustatakse taga naisõiguslasi; arvestades, et naised on poliitilise osaluse vallas kogenud olulisi tagasilööke; arvestades, et riiklik naiste nõukogu ja kodanikuühiskond on kritiseerinud võimude vaikimist, sest nad ei ole hukka mõistnud naistevastast vägivalda, mis annab vale signaali, justkui Egiptuses järgitaks naiste õigusi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Egiptuse naised on praegusel üleminekuperioodil eriti haavatavas olukorras; arvestades, et Egiptuse ja rahvusvaheliste inimõigusorganisatsioonide teadete põhjal tarvitavad julgeolekujõud naismeeleavaldajate suhtes tihti vägivalda, panevad nende suhtes toime seksuaalkuritegusid, viivad läbi neitsilikkuse kontrolli ja kohtlevad naisi muul inimväärikust alandaval viisil, samal ajal hirmutatakse ja kiustatakse taga naisõiguslasi; arvestades, et naised on poliitilise osaluse vallas kogenud olulisi tagasilööke; arvestades, et riiklik naiste nõukogu ja kodanikuühiskond on kritiseerinud võimude vaikimist, sest nad ei ole hukka mõistnud naistevastast vägivalda, mis annab vale signaali, justkui Egiptuses järgitaks naiste õigusi;

| N. | arvestades, et Egiptuse kodanikuühiskond ja rahvusvahelised valitsusvälised organisatsioonid on järjest suureneva surve all ning neil on tõsiseid tegutsemisraskusi Egiptuses; arvestades, et kodanike ühendusi ja sihtasutusi käsitleva uue seaduse mitmed eelnõud on kodanikuühiskonna aktivistide ja organisatsioonide seas tekitanud rahutust, sest nendega kehtestatakse ranged piirangud vabaühenduste rahastamisele eelkõige välisallikatest, võimaldatakse sekkuvat järelevalvet ametiasutuste poolt ning piiratakse kõigi ühiskondliku tegevuse ja organiseerumise vorme; arvestades, et nende seaduseelnõudega piiratakse ka teabekogumisvisiite ning muid olulisi tegevusi kõikjal Egiptuses, praktiliselt takistades kodanikuühiskonna organisatsioonidel oma tööd teha; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Egiptuse kodanikuühiskond ja rahvusvahelised valitsusvälised organisatsioonid on järjest suureneva surve all ning neil on tõsiseid tegutsemisraskusi Egiptuses; arvestades, et kodanike ühendusi ja sihtasutusi käsitleva uue seaduse mitmed eelnõud on kodanikuühiskonna aktivistide ja organisatsioonide seas tekitanud rahutust, sest nendega kehtestatakse ranged piirangud vabaühenduste rahastamisele eelkõige välisallikatest, võimaldatakse sekkuvat järelevalvet ametiasutuste poolt ning piiratakse kõigi ühiskondliku tegevuse ja organiseerumise vorme; arvestades, et nende seaduseelnõudega piiratakse ka teabekogumisvisiite ning muid olulisi tegevusi kõikjal Egiptuses, praktiliselt takistades kodanikuühiskonna organisatsioonidel oma tööd teha;

| O. | arvestades, et EL on Egiptuse peamine majanduspartner ning põhiline välisinvesteeringute ja arengukoostöö allikas; arvestades, et 13.–14. novembril 2012. aastal tuli Kairos kokku ELi-Egiptuse rakkerühm, mille kaasesimeesteks olid komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Egiptuse välisminister Kamel Amr, ning leppis kokku ulatuslikus majandusliku ja poliitilise abi paketis, mille eesmärk on toetada Egiptuse üleminekuprotsessi ja mille raames riik saab 2012.–2013. aastal kokku ligi 5 miljardit eurot laene ja toetusi; arvestades, et rahaline abi sõltub osaliselt Egiptuse edusammudest Rahvusvahelise Valuutafondiga lepingu sõlmimisel ning olukorrast inimõiguste, demokraatia ja majanduse juhtimise valdkonnas; arvestades, et nendest kohustustest kinnipidamine ja ELi toetuse andmise kiirendamine on Egiptuse jaoks määrava tähtsusega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EL on Egiptuse peamine majanduspartner ning põhiline välisinvesteeringute ja arengukoostöö allikas; arvestades, et 13.–14. novembril 2012. aastal tuli Kairos kokku ELi-Egiptuse rakkerühm, mille kaasesimeesteks olid komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Egiptuse välisminister Kamel Amr, ning leppis kokku ulatuslikus majandusliku ja poliitilise abi paketis, mille eesmärk on toetada Egiptuse üleminekuprotsessi ja mille raames riik saab 2012.–2013. aastal kokku ligi 5 miljardit eurot laene ja toetusi; arvestades, et rahaline abi sõltub osaliselt Egiptuse edusammudest Rahvusvahelise Valuutafondiga lepingu sõlmimisel ning olukorrast inimõiguste, demokraatia ja majanduse juhtimise valdkonnas; arvestades, et nendest kohustustest kinnipidamine ja ELi toetuse andmise kiirendamine on Egiptuse jaoks määrava tähtsusega;

| P. | arvestades, et rakkerühm rõhutas oma kindlat kavatsust edendada ja järgida inimõigusi (sealhulgas naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust, et suurendada naiste mõjuvõimu kõikides valdkondades), sõna- ja ühinemisvabadust, usuvabadust, ning mõistis hukka igasuguse usulise vaenu, sallimatuse, viha või vägivalla õhutamise; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et rakkerühm rõhutas oma kindlat kavatsust edendada ja järgida inimõigusi (sealhulgas naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust, et suurendada naiste mõjuvõimu kõikides valdkondades), sõna- ja ühinemisvabadust, usuvabadust, ning mõistis hukka igasuguse usulise vaenu, sallimatuse, viha või vägivalla õhutamise;

| Q. | arvestades, et Euroopa naabruspoliitika edu ja inimõiguste, eelkõige naiste õiguste valdkonnas toimuvate reformide edu sõltub kodanikuühiskonna kaasamisest asjaomaste poliitiliste meetmete rakendamisse; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa naabruspoliitika edu ja inimõiguste, eelkõige naiste õiguste valdkonnas toimuvate reformide edu sõltub kodanikuühiskonna kaasamisest asjaomaste poliitiliste meetmete rakendamisse;

| R. | arvestades, et Egiptuse majandus on raskes olukorras, välisvaluutareserv on väga väike ja Egiptuse naela kurss on madalaimal tasemel pärast 2004. aastat; arvestades, et Egiptuse majanduse toibumine sõltub riigi pikaajalisest poliitilisest ja ühiskondlikust stabiilsusest; arvestades, et Egiptus läbib demokraatiale ülemineku kriitilist perioodi, mille käigus on tekkinud märkimisväärseid probleeme ja raskusi; arvestades, et see üleminek peab põhinema sellistele põhiväärtustele nagu sotsiaalne õiglus, inimõiguste ja põhivabaduste austamine, õigusriik ja hea valitsemistava; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Egiptuse majandus on raskes olukorras, välisvaluutareserv on väga väike ja Egiptuse naela kurss on madalaimal tasemel pärast 2004. aastat; arvestades, et Egiptuse majanduse toibumine sõltub riigi pikaajalisest poliitilisest ja ühiskondlikust stabiilsusest; arvestades, et Egiptus läbib demokraatiale ülemineku kriitilist perioodi, mille käigus on tekkinud märkimisväärseid probleeme ja raskusi; arvestades, et see üleminek peab põhinema sellistele põhiväärtustele nagu sotsiaalne õiglus, inimõiguste ja põhivabaduste austamine, õigusriik ja hea valitsemistava;

| S. | arvestades, et endise režiimi poolt varastatud varade tagastamine saab lisaks majanduslikule tähtsusele kaasa aidata õigluse ja vastutuse taastamisele Egiptuse rahva jaoks ning on seepärast oluline poliitiline küsimus, millel on suur sümboolne tähtsus ELi ja Egiptuse suhetes; arvestades, et varad, mis kuulusid Egiptuse riigi rahalisi vahendeid omastanud 19 isikule, sealhulgas endisele presidendile Mubarakile, on Euroopa Liidus alates 2011. aasta märtsist külmutatud; arvestades, et nõukogu võttis 26. novembril 2012. aastal vastu uue määruse, mille eesmärk on seadusevastaselt omandatud vara tagastamist hõlbustada; arvestades, et rakkerühm leppis kokku selles, et kolme kuu jooksul töötatakse välja tegevuskava, mis võiks hõlmata ka sellise rühma loomist, mis hakkab tegelema varade tagastamisega ja mida koordineerib Euroopa välisteenistus; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et endise režiimi poolt varastatud varade tagastamine saab lisaks majanduslikule tähtsusele kaasa aidata õigluse ja vastutuse taastamisele Egiptuse rahva jaoks ning on seepärast oluline poliitiline küsimus, millel on suur sümboolne tähtsus ELi ja Egiptuse suhetes; arvestades, et varad, mis kuulusid Egiptuse riigi rahalisi vahendeid omastanud 19 isikule, sealhulgas endisele presidendile Mubarakile, on Euroopa Liidus alates 2011. aasta märtsist külmutatud; arvestades, et nõukogu võttis 26. novembril 2012. aastal vastu uue määruse, mille eesmärk on seadusevastaselt omandatud vara tagastamist hõlbustada; arvestades, et rakkerühm leppis kokku selles, et kolme kuu jooksul töötatakse välja tegevuskava, mis võiks hõlmata ka sellise rühma loomist, mis hakkab tegelema varade tagastamisega ja mida koordineerib Euroopa välisteenistus;

| 1. | väljendab solidaarsust Egiptuse rahvaga praegusel otsustaval demokraatiale ülemineku ajajärgul; kutsub Egiptuse valitsust üles tagama, et täielikult järgitaks inimõigusi ja põhivabadusi, kaasa arvatud väljendus-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabadust, ajakirjandus- ja meediavabadust, naiste õigusi, usu-, südametunnistuse ja mõttevabadust, vähemuste kaitset ja seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimisest hoidumise nõuet, ning tagama õigusriigi põhimõtete täitmise, võimude lahususe, kohtusüsteemi sõltumatuse, karistamatuse vastu võitlemise ja õiglase õigusemõistmise, sest need on vaba ja demokraatliku ühiskonna hädavajalikud koostisosad; |
| --- | --- |

1.

väljendab solidaarsust Egiptuse rahvaga praegusel otsustaval demokraatiale ülemineku ajajärgul; kutsub Egiptuse valitsust üles tagama, et täielikult järgitaks inimõigusi ja põhivabadusi, kaasa arvatud väljendus-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabadust, ajakirjandus- ja meediavabadust, naiste õigusi, usu-, südametunnistuse ja mõttevabadust, vähemuste kaitset ja seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimisest hoidumise nõuet, ning tagama õigusriigi põhimõtete täitmise, võimude lahususe, kohtusüsteemi sõltumatuse, karistamatuse vastu võitlemise ja õiglase õigusemõistmise, sest need on vaba ja demokraatliku ühiskonna hädavajalikud koostisosad;

| 2. | peab väga murettekitavaks asjaolu, et suureneb Egiptuse ühiskonna sisemine polariseerumine ning jätkuvad vägivaldsed kokkupõrked; tuletab Egiptuse ametivõimudele ja julgeolekujõududele meelde nende kohustust taastada ja tagada julgeolek ja kord riigis; nõuab, et kõik poliitilised osalejad näitaksid riigi huvides üles vaoshoitust vältimaks jätkuvat vägivalda; nõuab ühtlasi, et põhjalikult, erapooletult ja läbipaistvalt uuritaks rahumeelsete meeleavaldajate, eriti naiste tapmisi, piinamisi, inimväärikust alandavat kohtlemist ja tagakiusamist ning et süüdlased kohtu alla antaks; nõuab tungivalt, et ametivõimud tegutseksid rangelt kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; avaldab sügavat kahetsust ohvrite ja vigastatute suure arvu pärast hiljutiste kokkupõrgete tagajärjel ning avaldab kaastunnet ohvrite peredele; |
| --- | --- |

2.

peab väga murettekitavaks asjaolu, et suureneb Egiptuse ühiskonna sisemine polariseerumine ning jätkuvad vägivaldsed kokkupõrked; tuletab Egiptuse ametivõimudele ja julgeolekujõududele meelde nende kohustust taastada ja tagada julgeolek ja kord riigis; nõuab, et kõik poliitilised osalejad näitaksid riigi huvides üles vaoshoitust vältimaks jätkuvat vägivalda; nõuab ühtlasi, et põhjalikult, erapooletult ja läbipaistvalt uuritaks rahumeelsete meeleavaldajate, eriti naiste tapmisi, piinamisi, inimväärikust alandavat kohtlemist ja tagakiusamist ning et süüdlased kohtu alla antaks; nõuab tungivalt, et ametivõimud tegutseksid rangelt kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; avaldab sügavat kahetsust ohvrite ja vigastatute suure arvu pärast hiljutiste kokkupõrgete tagajärjel ning avaldab kaastunnet ohvrite peredele;

| 3. | kordab ELi resoluutset ja põhimõttelist surmanuhtluse vastast seisukohta ning nõuab täielikku moratooriumi surmanuhtluste täideviimisele Egiptuses; nõuab, et Egiptus ratifitseeriks 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti teise vabatahtliku protokolli, mille eesmärk on surmanuhtluse kaotamine; nõuab 26. jaanuaril 2013. aastal Al-Masry jalgpalliklubi 21 toetajale määratud surmanuhtluse äramuutmist; |
| --- | --- |

3.

kordab ELi resoluutset ja põhimõttelist surmanuhtluse vastast seisukohta ning nõuab täielikku moratooriumi surmanuhtluste täideviimisele Egiptuses; nõuab, et Egiptus ratifitseeriks 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti teise vabatahtliku protokolli, mille eesmärk on surmanuhtluse kaotamine; nõuab 26. jaanuaril 2013. aastal Al-Masry jalgpalliklubi 21 toetajale määratud surmanuhtluse äramuutmist;

| 4. | võtab teadmiseks Egiptuse valimiskomisjoni otsuse jätta ära eelseisvad parlamendivalimised ning kutsub Egiptuse valitsust üles kasutama seda aega selleks, et luua tõelise riigisisese dialoogi abil, milles sisuliselt osaleksid kõik demokraatlikud poliitilised jõud, konsensusel ja ühisel vastutusel põhinev kaasav poliitiline protsess; kutsub kõiki Egiptuse poliitilisi jõude üles selle nimel koostööd tegema; innustab ELi ja liikmesriike jätkama Egiptuse ametivõimude, erakondade ja kodanikuühiskonna toetamist ja abistamist nende jõupingutustes selle eesmärgi saavutamisel; peab valimiste tühistamisele vaatamata tervitatavaks Egiptuse ametivõimude kutset Euroopa Liidule tulla vaatlema eelseisvaid parlamendivalimisi; kordab oma valmisolekut saata kohale täielik valimisvaatlusmissioon; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks Egiptuse valimiskomisjoni otsuse jätta ära eelseisvad parlamendivalimised ning kutsub Egiptuse valitsust üles kasutama seda aega selleks, et luua tõelise riigisisese dialoogi abil, milles sisuliselt osaleksid kõik demokraatlikud poliitilised jõud, konsensusel ja ühisel vastutusel põhinev kaasav poliitiline protsess; kutsub kõiki Egiptuse poliitilisi jõude üles selle nimel koostööd tegema; innustab ELi ja liikmesriike jätkama Egiptuse ametivõimude, erakondade ja kodanikuühiskonna toetamist ja abistamist nende jõupingutustes selle eesmärgi saavutamisel; peab valimiste tühistamisele vaatamata tervitatavaks Egiptuse ametivõimude kutset Euroopa Liidule tulla vaatlema eelseisvaid parlamendivalimisi; kordab oma valmisolekut saata kohale täielik valimisvaatlusmissioon;

| 5. | väljendab muret seoses kasvava vägivallaga naiste, eelkõige naismeeleavaldajate ja naisõiguslaste vastu ning võimude suutmatusega seda vägivalda ennetada ja hukka mõista ning süüdlasi vastutusele võtta; kutsub president Morsit, samuti valitsus- ja opositsiooniparteide juhte, ilmutama tugevat poliitilist algatusvõimet soolise vägivalla tõkestamiseks ning tagama, et kõiki naistevastase seksuaalse vägivalla ja naiste seksuaalse ahistamise juhtumeid uuritakse tulemuslikult, võttes rikkumiste toimepanijad vastutusele ja tagades ohvritele piisava hüvituse; nõuab tungivalt, et president Morsi võitleks kroonilise naistevastase vägivalla ja diskrimineerimise vastu, võttes vastu naisõiguslaste soovitatud ahistamisvastased õigusaktid; kutsub Egiptuse võime üles hukka mõistma kõiki naistevastase vägivalla ja agressiooni vorme; nõuab tungivalt, et valitsus edendaks ja toetaks naiste poliitilist osalust ning pööraks praeguse negatiivse suundumuse selles valdkonnas vastassuunda; |
| --- | --- |

5.

väljendab muret seoses kasvava vägivallaga naiste, eelkõige naismeeleavaldajate ja naisõiguslaste vastu ning võimude suutmatusega seda vägivalda ennetada ja hukka mõista ning süüdlasi vastutusele võtta; kutsub president Morsit, samuti valitsus- ja opositsiooniparteide juhte, ilmutama tugevat poliitilist algatusvõimet soolise vägivalla tõkestamiseks ning tagama, et kõiki naistevastase seksuaalse vägivalla ja naiste seksuaalse ahistamise juhtumeid uuritakse tulemuslikult, võttes rikkumiste toimepanijad vastutusele ja tagades ohvritele piisava hüvituse; nõuab tungivalt, et president Morsi võitleks kroonilise naistevastase vägivalla ja diskrimineerimise vastu, võttes vastu naisõiguslaste soovitatud ahistamisvastased õigusaktid; kutsub Egiptuse võime üles hukka mõistma kõiki naistevastase vägivalla ja agressiooni vorme; nõuab tungivalt, et valitsus edendaks ja toetaks naiste poliitilist osalust ning pööraks praeguse negatiivse suundumuse selles valdkonnas vastassuunda;

| 6. | kutsub Egiptuse ametivõime üles reformima politsei- ja julgeolekujõudusid ning tühistama kõik seadused, mis võimaldavad politsei ja julgeolekujõudude piiramatut vägivalda tsiviilisikute vastu; rõhutab, et kodanikühiskonnaga peetavates dialoogides ja läbirääkimistes tuleb välja arendada nõuetekohane õigusraamistik, et tagada rahumeelsete meeleavalduste õigus ja õigus rahumeelselt avalikult koguneda ning võimaldada kodanikuühiskonna organisatsioonidel tegutseda ilma põhjendamatute piiranguteta ja kasutada ära välisallikate abi; |
| --- | --- |

6.

kutsub Egiptuse ametivõime üles reformima politsei- ja julgeolekujõudusid ning tühistama kõik seadused, mis võimaldavad politsei ja julgeolekujõudude piiramatut vägivalda tsiviilisikute vastu; rõhutab, et kodanikühiskonnaga peetavates dialoogides ja läbirääkimistes tuleb välja arendada nõuetekohane õigusraamistik, et tagada rahumeelsete meeleavalduste õigus ja õigus rahumeelselt avalikult koguneda ning võimaldada kodanikuühiskonna organisatsioonidel tegutseda ilma põhjendamatute piiranguteta ja kasutada ära välisallikate abi;

| 7. | avaldab täielikku toetust pühendumusele, mida kodanikuühiskonna organisatsioonid on üles näidanud, ning nende poolt rahu, demokraatia ja inimõiguste edendamiseks tehtavale tähtsale ja kõrgekvaliteetsele tööle, ning nõuab, et viivitamata lõpetataks igasugune surveavaldamine ametiühingutele, ajakirjanikele või blogijatele ning nende hirmutamine või tagakiusamine; |
| --- | --- |

7.

avaldab täielikku toetust pühendumusele, mida kodanikuühiskonna organisatsioonid on üles näidanud, ning nende poolt rahu, demokraatia ja inimõiguste edendamiseks tehtavale tähtsale ja kõrgekvaliteetsele tööle, ning nõuab, et viivitamata lõpetataks igasugune surveavaldamine ametiühingutele, ajakirjanikele või blogijatele ning nende hirmutamine või tagakiusamine;

| 8. | peab murettekitavaks olukorda Egiptuse kohtusüsteemis; kutsub Egiptuse valitsust ja riigi poliitilisi jõude üles täielikult austama, toetama ja edendama Egiptuse õigusasutuste sõltumatust ning terviklikkust; rõhutab kriminaalõigussüsteemi reformi jätkamise vajadust, et tagada asjaomane õiguslik raamistik karistamatuse ja piinamisega võitlemiseks ja inimõiguste kaitseks; julgustab Egiptuse ametivõime algatama tõelist üleminekuperioodi õigusemõistmist, et tagada vastutus inimõiguste rikkumiste eest enne 2011. aasta revolutsiooni, selle ajal ja pärast seda; |
| --- | --- |

8.

peab murettekitavaks olukorda Egiptuse kohtusüsteemis; kutsub Egiptuse valitsust ja riigi poliitilisi jõude üles täielikult austama, toetama ja edendama Egiptuse õigusasutuste sõltumatust ning terviklikkust; rõhutab kriminaalõigussüsteemi reformi jätkamise vajadust, et tagada asjaomane õiguslik raamistik karistamatuse ja piinamisega võitlemiseks ja inimõiguste kaitseks; julgustab Egiptuse ametivõime algatama tõelist üleminekuperioodi õigusemõistmist, et tagada vastutus inimõiguste rikkumiste eest enne 2011. aasta revolutsiooni, selle ajal ja pärast seda;

| 9. | väljendab muret usu- ja südametunnistusevabaduse piiramise pärast; peab sellega seoses tervitatavaks Egiptuse kirikute nõukogu loomist 18. veebruaril 2013. aastal; nõukogu koosneb riigi viiest suurimast kristlikust kogukonnast ja selle volituste hulka kuulub moslemite ja kristlaste vahelise dialoogi edendamine; on veendunud, et tuleb püüda anda tagasikäik kristlaste emigreerumisele Egiptusest, mis ei sea üksnes ohtu Egiptuse ühe vanima kogukonna püsimajäämist, vaid kahjustab väljaõppinud spetsialistide lahkumise tõttu ka riigi majandust; |
| --- | --- |

9.

väljendab muret usu- ja südametunnistusevabaduse piiramise pärast; peab sellega seoses tervitatavaks Egiptuse kirikute nõukogu loomist 18. veebruaril 2013. aastal; nõukogu koosneb riigi viiest suurimast kristlikust kogukonnast ja selle volituste hulka kuulub moslemite ja kristlaste vahelise dialoogi edendamine; on veendunud, et tuleb püüda anda tagasikäik kristlaste emigreerumisele Egiptusest, mis ei sea üksnes ohtu Egiptuse ühe vanima kogukonna püsimajäämist, vaid kahjustab väljaõppinud spetsialistide lahkumise tõttu ka riigi majandust;

| 10. | kutsub Egiptuse võime üles allkirjastama ja ratifitseerima Haagi Rahvusvahelise Kriminaalkohtu asutamise Rooma statuudi ning hoiduma visiidile kutsumast riigijuhte, kelle suhtes Rahvusvaheline Kriminaalkohus on välja andnud vahistamismääruse; |
| --- | --- |

10.

kutsub Egiptuse võime üles allkirjastama ja ratifitseerima Haagi Rahvusvahelise Kriminaalkohtu asutamise Rooma statuudi ning hoiduma visiidile kutsumast riigijuhte, kelle suhtes Rahvusvaheline Kriminaalkohus on välja andnud vahistamismääruse;

| 11. | väljendab kindlat toetust reformidele, mille eesmärk on demokraatia, õigusriigi ja sotsiaalse õigluse kehtestamine Egiptuses, nagu nõuab Egiptuse rahvas; kordab oma nõudmist kaaluda võimalust erakorralise seisukorra lõpetamiseks kogu riigis; nõuab, et viivitamatult lõpetataks tsiviilisikute üle kohtumõistmine sõjaväekohtutes; |
| --- | --- |

11.

väljendab kindlat toetust reformidele, mille eesmärk on demokraatia, õigusriigi ja sotsiaalse õigluse kehtestamine Egiptuses, nagu nõuab Egiptuse rahvas; kordab oma nõudmist kaaluda võimalust erakorralise seisukorra lõpetamiseks kogu riigis; nõuab, et viivitamatult lõpetataks tsiviilisikute üle kohtumõistmine sõjaväekohtutes;

| 12. | kordab oma jätkuvat muret inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse pärast ning ebaseaduslike sisserändajate olukorra pärast riigis, eriti Siinai piirkonnas; kutsub Egiptuse ametivõime tõhustama veelgi oma jõupingutusi nende probleemidega tegelemisel, muu hulgas rakendades täielikult põgenikke käsitlevaid siseriiklikke õigusnorme ja võimaldades ÜRO asutustele ja inimõiguste organisatsioonidele täieliku juurdepääsu asjaomastele isikutele Siinais; |
| --- | --- |

12.

kordab oma jätkuvat muret inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse pärast ning ebaseaduslike sisserändajate olukorra pärast riigis, eriti Siinai piirkonnas; kutsub Egiptuse ametivõime tõhustama veelgi oma jõupingutusi nende probleemidega tegelemisel, muu hulgas rakendades täielikult põgenikke käsitlevaid siseriiklikke õigusnorme ja võimaldades ÜRO asutustele ja inimõiguste organisatsioonidele täieliku juurdepääsu asjaomastele isikutele Siinais;

| 13. | väljendab sügavat muret Egiptuse majandusliku olukorra kiire halvenemise ja IMFi laenulepinguga seotud läbirääkimiste venimise pärast; peab tervitatavaks valitsuse uusi jõupingutusi nende läbirääkimiste jätkamiseks; kutsub üles majanduskoostöö arendamisele ELi ja Egiptuse vahel ning tugevdatud kahepoolsele dialoogile majandusreformide teemal, mis on tähtis samm usalduse loomiseks investorite hulgas; |
| --- | --- |

13.

väljendab sügavat muret Egiptuse majandusliku olukorra kiire halvenemise ja IMFi laenulepinguga seotud läbirääkimiste venimise pärast; peab tervitatavaks valitsuse uusi jõupingutusi nende läbirääkimiste jätkamiseks; kutsub üles majanduskoostöö arendamisele ELi ja Egiptuse vahel ning tugevdatud kahepoolsele dialoogile majandusreformide teemal, mis on tähtis samm usalduse loomiseks investorite hulgas;

| 14. | nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjon arendaksid oma suhetes Egiptuse valitsusega põhimõtet „rohkem rohkema eest” ühtsemalt ja praktilisemal viisil, keskendudes eelkõige kodanikuühiskonnale, naiste ja vähemuste õigustele ja hõlmates mh selgeid tingimusi ja võrdlusaluseid juhuks, kui Egiptuse valitsus peaks eemalduma demokraatlikest reformidest ning inimõiguste ja vabaduste austamisest, ning käsitledes seda läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika nurgakivina, põhjustamata seejuures negatiivseid tagajärgi riigi elanikkonna elamistingimustele; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjon arendaksid oma suhetes Egiptuse valitsusega põhimõtet „rohkem rohkema eest” ühtsemalt ja praktilisemal viisil, keskendudes eelkõige kodanikuühiskonnale, naiste ja vähemuste õigustele ja hõlmates mh selgeid tingimusi ja võrdlusaluseid juhuks, kui Egiptuse valitsus peaks eemalduma demokraatlikest reformidest ning inimõiguste ja vabaduste austamisest, ning käsitledes seda läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika nurgakivina, põhjustamata seejuures negatiivseid tagajärgi riigi elanikkonna elamistingimustele;

| 15. | nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja nõuaks Egiptuse võimudelt ning president Morsilt, et nad täidaksid oma lubadust austada inimõigusi ja põhivabadusi; kutsub ELi üles mitte andma Egiptuse võimudele eelarvetoetust, kui ei toimu olulist arengut paremuse poole inimõiguste ja vabaduste austamise, demokraatliku valitsemise ja õigusriigi põhimõtete osas; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja nõuaks Egiptuse võimudelt ning president Morsilt, et nad täidaksid oma lubadust austada inimõigusi ja põhivabadusi; kutsub ELi üles mitte andma Egiptuse võimudele eelarvetoetust, kui ei toimu olulist arengut paremuse poole inimõiguste ja vabaduste austamise, demokraatliku valitsemise ja õigusriigi põhimõtete osas;

| 16. | avaldab täielikku toetust ELi ja Egiptuse suuremale koostööle, toimugu see assotsieerimislepingu ja selle tegevuskavade raames, ELi-Egiptuse rakkerühma töö eduka jätkamise näol, korrapärase inimõigusdialoogi, tihedama ärikoostöö, Egiptuse kodanike ja eriti üliõpilaste ELi-suunalise liikuvuse parandamise, põhjaliku ja ulatusliku vabakaubanduslepingu kooskõlastamise või tulevase turuintegratsiooni kujul; |
| --- | --- |

16.

avaldab täielikku toetust ELi ja Egiptuse suuremale koostööle, toimugu see assotsieerimislepingu ja selle tegevuskavade raames, ELi-Egiptuse rakkerühma töö eduka jätkamise näol, korrapärase inimõigusdialoogi, tihedama ärikoostöö, Egiptuse kodanike ja eriti üliõpilaste ELi-suunalise liikuvuse parandamise, põhjaliku ja ulatusliku vabakaubanduslepingu kooskõlastamise või tulevase turuintegratsiooni kujul;

| 17. | nõuab, et EL ja liikmesriigid teeksid täiendavaid olulisi edusamme, et hõlbustada endise režiimi poolt varastatud varade tagastamist Egiptuse rahvale; nõuab sellega seoses, et EL looks rühma, kuhu kuuluksid uurijad, advokaadid ja prokurörid ELi liikmesriikidest ja teistest Euroopa maadest, et anda Egiptuse ametivõimudele õigusabi selles protsessis; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et EL ja liikmesriigid teeksid täiendavaid olulisi edusamme, et hõlbustada endise režiimi poolt varastatud varade tagastamist Egiptuse rahvale; nõuab sellega seoses, et EL looks rühma, kuhu kuuluksid uurijad, advokaadid ja prokurörid ELi liikmesriikidest ja teistest Euroopa maadest, et anda Egiptuse ametivõimudele õigusabi selles protsessis;

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Egiptuse ametivõimudele. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Egiptuse ametivõimudele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0064.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0092.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/123 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/123

---

P7_TA(2013)0096

Tuumaoht ja inimõigused Põhja-Koreas

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon Korea Rahvademokraatlikust Vabariigist lähtuva tuumaohu ja sealse inimõiguste olukorra kohta (2013/2565(RSP))

(2016/C 036/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) kohta,

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 18. veebruari 2013. aasta järeldusi KRDV kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 18. veebruari 2013. aasta järeldusi KRDV kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 825 (1993), 1540 (2004), 1695 (2006) ja 1887 (2009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 825 (1993), 1540 (2004), 1695 (2006) ja 1887 (2009),

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ning kõiki asjaomaseid rahvusvahelisi inimõigusi käsitlevaid õigusakte, sealhulgas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille KRDV on vastu võtnud ja ratifitseerinud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ning kõiki asjaomaseid rahvusvahelisi inimõigusi käsitlevaid õigusakte, sealhulgas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille KRDV on vastu võtnud ja ratifitseerinud,

| — | võttes arvesse 1984. aastal vastu võetud piinamise ning julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1984. aastal vastu võetud piinamise ning julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu asjaomaseid resolutsioone, eeskätt 19. märtsil 2012. aastal konsensuse alusel vastu võetud resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu asjaomaseid resolutsioone, eeskätt 19. märtsil 2012. aastal konsensuse alusel vastu võetud resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis,

| — | võttes arvesse Korea Rahvademokraatliku Vabariigi inimõiguste olukorda jälgiva ÜRO eriraportööri Marzuki Darusmani 1. veebruari 2013. aasta raportit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Korea Rahvademokraatliku Vabariigi inimõiguste olukorda jälgiva ÜRO eriraportööri Marzuki Darusmani 1. veebruari 2013. aasta raportit,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu Nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu mõistsid hukka KRDV ballistiliste rakettide tehnoloogia abil toimunud raketikatsetuse 12. detsembril 2012. aastal ning 12. veebruaril 2013. aastal tehtud tuumakatsetuse, millega KRDV rikkus selgelt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidest tulenevaid rahvusvahelisi kohustusi ning ohustas tõsiselt rahu ja julgeolekut nii selles piirkonnas kui ka kogu maailmas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu Nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu mõistsid hukka KRDV ballistiliste rakettide tehnoloogia abil toimunud raketikatsetuse 12. detsembril 2012. aastal ning 12. veebruaril 2013. aastal tehtud tuumakatsetuse, millega KRDV rikkus selgelt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidest tulenevaid rahvusvahelisi kohustusi ning ohustas tõsiselt rahu ja julgeolekut nii selles piirkonnas kui ka kogu maailmas;

| B. | arvestades, et tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade ning nende kandevahendite levik kujutab endast ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule; arvestades, et KRDV taganes 2003. aastal tuumarelva leviku tõkestamise lepingust, on tuumakatsetusi sooritanud alates 2006. aastast ning teatas ametlikult 2009. aastal, et on välja töötanud tuumarelva; arvestades, et KRDV püüe jätkata oma ebaseaduslikke tuuma- ja ballistiliste rakettide programme ohustab rahvusvahelist tuumarelvade leviku tõkestamise korda ning võib tuua kaasa piirkondlike pingete lahvatamise ohu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade ning nende kandevahendite levik kujutab endast ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule; arvestades, et KRDV taganes 2003. aastal tuumarelva leviku tõkestamise lepingust, on tuumakatsetusi sooritanud alates 2006. aastast ning teatas ametlikult 2009. aastal, et on välja töötanud tuumarelva; arvestades, et KRDV püüe jätkata oma ebaseaduslikke tuuma- ja ballistiliste rakettide programme ohustab rahvusvahelist tuumarelvade leviku tõkestamise korda ning võib tuua kaasa piirkondlike pingete lahvatamise ohu;

| C. | arvestades, et see ei aita KRDV-l saavutada oma väidetavat eesmärki, milleks on oma julgeoleku suurendamine; arvestades, et militaarvaldkonnale keskendunud majandusega KRDV ei ole kaugeltki saavutanud oma kavandatud eesmärki, milleks on tugev ja jõukas riik, ning on selle asemel massihävitusrelvade ja nende kandevahendite väljaarendamise nimel oma elanikke aina enam isoleerinud ja sundinud neid vaesuses elama; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et see ei aita KRDV-l saavutada oma väidetavat eesmärki, milleks on oma julgeoleku suurendamine; arvestades, et militaarvaldkonnale keskendunud majandusega KRDV ei ole kaugeltki saavutanud oma kavandatud eesmärki, milleks on tugev ja jõukas riik, ning on selle asemel massihävitusrelvade ja nende kandevahendite väljaarendamise nimel oma elanikke aina enam isoleerinud ja sundinud neid vaesuses elama;

| D. | arvestades, et KRDV ütles hiljuti lahti kõigist Korea Vabariigiga sõlmitud rahulepingutest ja lülitas välja P’yongyangi ja Souli vahelise otsetelefoniliini; arvestades, et Korea poolsaarel on aastakümneid valitsenud pinged ja sõjalised kokkupõrked; arvestades, et EL toetab igati Korea poolsaare tuumarelvavabaks piirkonnaks muutmist ning on arvamusel, et kuuepoolsete kõneluste jätkamine on selle piirkonna rahu ja stabiilsuse jaoks ülimalt oluline; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et KRDV ütles hiljuti lahti kõigist Korea Vabariigiga sõlmitud rahulepingutest ja lülitas välja P’yongyangi ja Souli vahelise otsetelefoniliini; arvestades, et Korea poolsaarel on aastakümneid valitsenud pinged ja sõjalised kokkupõrked; arvestades, et EL toetab igati Korea poolsaare tuumarelvavabaks piirkonnaks muutmist ning on arvamusel, et kuuepoolsete kõneluste jätkamine on selle piirkonna rahu ja stabiilsuse jaoks ülimalt oluline;

| E. | arvestades, KRDV režiim ei ole teinud koostööd ÜROga ning on tagasi lükanud kõik ÜRO Inimõiguste Nõukogu ja ÜRO Peaassamblee resolutsioonid inimõiguste olukorra kohta Põhja-Koreas; arvestades, et KRDV režiim ei ole teinud koostööd ÜRO eriraportööriga, kes jälgib Põhja-Korea inimõiguste olukorda, ning on keeldunud igasugusest ÜRO inimõiguste ülemvoliniku abist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, KRDV režiim ei ole teinud koostööd ÜROga ning on tagasi lükanud kõik ÜRO Inimõiguste Nõukogu ja ÜRO Peaassamblee resolutsioonid inimõiguste olukorra kohta Põhja-Koreas; arvestades, et KRDV režiim ei ole teinud koostööd ÜRO eriraportööriga, kes jälgib Põhja-Korea inimõiguste olukorda, ning on keeldunud igasugusest ÜRO inimõiguste ülemvoliniku abist;

| F. | arvestades, et Euroopa Liit kaitseb ja edendab inimõigusi ja demokraatiat terves maailmas; arvestades, et inimõiguste olukord ja humanitaarolukord KRDVs on endiselt äärmiselt murettekitav; arvestades, et KRDV valitsus ei luba poliitilist opositsiooni, vabasid ja õiglasi valimisi, vaba meediat, usuvabadust, ühinemisvabadust, kollektiivläbirääkimisi ega liikumisvabadust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liit kaitseb ja edendab inimõigusi ja demokraatiat terves maailmas; arvestades, et inimõiguste olukord ja humanitaarolukord KRDVs on endiselt äärmiselt murettekitav; arvestades, et KRDV valitsus ei luba poliitilist opositsiooni, vabasid ja õiglasi valimisi, vaba meediat, usuvabadust, ühinemisvabadust, kollektiivläbirääkimisi ega liikumisvabadust;

| G. | arvestades, et KRDV kohtusüsteem on allutatud valitsusele, kusjuures paljude riigivastaste kuritegude eest kohaldatakse surmanuhtlust ning kriminaalkoodeksiga üha laiendatakse selle kohaldamist, ning arvestades, et kodanikke, sealhulgas lapsi sunnitakse avalikke hukkamisi pealt vaatama; arvestades, et KRDV ametivõimud korraldavad pidevalt inimeste kohtuvälist hukkamist, meelevaldset vahistamist ja kadumist, sealhulgas välisriikide kodanike röövimisi, ning peavad enam kui 200 000 inimest kinni vanglates ja nn ümberkasvatuslaagrites; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et KRDV kohtusüsteem on allutatud valitsusele, kusjuures paljude riigivastaste kuritegude eest kohaldatakse surmanuhtlust ning kriminaalkoodeksiga üha laiendatakse selle kohaldamist, ning arvestades, et kodanikke, sealhulgas lapsi sunnitakse avalikke hukkamisi pealt vaatama; arvestades, et KRDV ametivõimud korraldavad pidevalt inimeste kohtuvälist hukkamist, meelevaldset vahistamist ja kadumist, sealhulgas välisriikide kodanike röövimisi, ning peavad enam kui 200 000 inimest kinni vanglates ja nn ümberkasvatuslaagrites;

| H. | arvestades, et KRDV elanikkond on poliitilise ja majandusliku isolatsiooni, sagedaste looduskatastroofide ning toiduainete ja kütusehinna ülemaailmse tõusu tõttu juba aastakümneid kannatanud mahajäämuse, kehvade tervishoiuteenuste ning emade ja laste alatoitluse all; arvestades, et suur osa elanikkonnast kannatab nälga ja sõltub suuresti rahvusvahelisest toiduabist; arvestades, et massiline toidupuudus ja näljahäda mõjutavad olulisel määral inimõigusi; arvestades, et kümned tuhanded põhjakorealased on põgenenud Hiinasse, olles oma koduriigist laiaulatusliku nälja ja represseerimise tõttu lahkunud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et KRDV elanikkond on poliitilise ja majandusliku isolatsiooni, sagedaste looduskatastroofide ning toiduainete ja kütusehinna ülemaailmse tõusu tõttu juba aastakümneid kannatanud mahajäämuse, kehvade tervishoiuteenuste ning emade ja laste alatoitluse all; arvestades, et suur osa elanikkonnast kannatab nälga ja sõltub suuresti rahvusvahelisest toiduabist; arvestades, et massiline toidupuudus ja näljahäda mõjutavad olulisel määral inimõigusi; arvestades, et kümned tuhanded põhjakorealased on põgenenud Hiinasse, olles oma koduriigist laiaulatusliku nälja ja represseerimise tõttu lahkunud;

Tuumaoht

| 1. | mõistab hukka KRDV tuumakatsetused ja raketiprogrammi ning nõuab, et see riik hoiduks edasisest provokatsioonidest, peataks kogu oma ballistiliste rakettide programmiga seotud tegevuse ning loobuks täielikult ja pöördumatult olemasolevatest tuumaprogrammidest; kutsub KRDVd üles viivitamatult allkirjastama ja ratifitseerima tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka KRDV tuumakatsetused ja raketiprogrammi ning nõuab, et see riik hoiduks edasisest provokatsioonidest, peataks kogu oma ballistiliste rakettide programmiga seotud tegevuse ning loobuks täielikult ja pöördumatult olemasolevatest tuumaprogrammidest; kutsub KRDVd üles viivitamatult allkirjastama ja ratifitseerima tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu;

| 2. | mõistab hukka KRDV ametliku teate, et riik jätab endale ennetava tuumalöögi andmise õiguse; kutsub KRDVd üles järgima ÜRO põhikirja, milles kohustatakse ÜRO liikmeid hoiduma teiste riikide ähvardamisest või nende vastu jõu kasutamisest; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka KRDV ametliku teate, et riik jätab endale ennetava tuumalöögi andmise õiguse; kutsub KRDVd üles järgima ÜRO põhikirja, milles kohustatakse ÜRO liikmeid hoiduma teiste riikide ähvardamisest või nende vastu jõu kasutamisest;

| 3. | peab taunitavaks, et KRDV on lahti öelnud Korea Vabariigiga sõlmitud mittekallaletungipaktist, sulgenud otsetelefoniliini Souliga ja kahe Korea riigi ühise piiripunkti ning on oma eesliiniüksused võimaliku sõja puhuks lahinguvalmis seadnud; peab õigeks, et pärast KRDV viimast tuumarelvakatsetust on sanktsioone selle riigi suhtes veelgi tugevdanud nii Euroopa Liidu Nõukogu kui ka ÜRO Julgeolekunõukogu, kes hääletas selle poolt 7. märtsil 2013; kutsub KRDVd üles valima konstruktiivse tee – tegema koostööd rahvusvahelise üldsusega, mis aitaks suurendada piirkonna stabiilsust ja parandada põhjakorealaste elujärge; |
| --- | --- |

3.

peab taunitavaks, et KRDV on lahti öelnud Korea Vabariigiga sõlmitud mittekallaletungipaktist, sulgenud otsetelefoniliini Souliga ja kahe Korea riigi ühise piiripunkti ning on oma eesliiniüksused võimaliku sõja puhuks lahinguvalmis seadnud; peab õigeks, et pärast KRDV viimast tuumarelvakatsetust on sanktsioone selle riigi suhtes veelgi tugevdanud nii Euroopa Liidu Nõukogu kui ka ÜRO Julgeolekunõukogu, kes hääletas selle poolt 7. märtsil 2013; kutsub KRDVd üles valima konstruktiivse tee – tegema koostööd rahvusvahelise üldsusega, mis aitaks suurendada piirkonna stabiilsust ja parandada põhjakorealaste elujärge;

| 4. | nõuab, et KRDV kohustuks taas järgima kanderakettide kohta kehtestatud moratooriumi ja ühineks uuesti tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga, mis on tuumarelva leviku tõkestamise korra nurgakivi ja tuumadesarmeerimise ning tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise põhialus; rõhutab vajadust suurendada pingutusi tuumarelva leviku tõkestamise lepingu karmistamiseks; tuletab meelde 2010. aasta tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise konverentsi lõppavaldust, milles väljendati sügavat muret tuumarelva mis tahes kasutamise katastroofiliste tagajärgede pärast ning kinnitati uuesti, et kõik riigid peaksid alati järgima kehtivat rahvusvahelist õigust, sealhulgas rahvusvahelist humanitaarõigust; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et KRDV kohustuks taas järgima kanderakettide kohta kehtestatud moratooriumi ja ühineks uuesti tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga, mis on tuumarelva leviku tõkestamise korra nurgakivi ja tuumadesarmeerimise ning tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise põhialus; rõhutab vajadust suurendada pingutusi tuumarelva leviku tõkestamise lepingu karmistamiseks; tuletab meelde 2010. aasta tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise konverentsi lõppavaldust, milles väljendati sügavat muret tuumarelva mis tahes kasutamise katastroofiliste tagajärgede pärast ning kinnitati uuesti, et kõik riigid peaksid alati järgima kehtivat rahvusvahelist õigust, sealhulgas rahvusvahelist humanitaarõigust;

| 5. | kinnitab soovi leida KRDV tuumaprobleemile lahendus diplomaatiliste ja poliitiliste vahenditega; väljendab veel kord toetust kuuepoolsetele kõnelustele ja nõuab nende jätkamist; nõuab, et kõik kuuepoolsetel kõnelustel osalejad tõhustaksid oma pingutusi; kutsub KRDVd üles alustama uuesti konstruktiivset koostööd rahvusvahelise üldsuse ning eelkõige kuuepoolsete kõneluste osapooltega, et teha tööd kestva rahu ja julgeoleku saavutamiseks tuumavabal Korea poolsaarel ning leida parim viis KRDV parema ja stabiilsema tuleviku tagamiseks; |
| --- | --- |

5.

kinnitab soovi leida KRDV tuumaprobleemile lahendus diplomaatiliste ja poliitiliste vahenditega; väljendab veel kord toetust kuuepoolsetele kõnelustele ja nõuab nende jätkamist; nõuab, et kõik kuuepoolsetel kõnelustel osalejad tõhustaksid oma pingutusi; kutsub KRDVd üles alustama uuesti konstruktiivset koostööd rahvusvahelise üldsuse ning eelkõige kuuepoolsete kõneluste osapooltega, et teha tööd kestva rahu ja julgeoleku saavutamiseks tuumavabal Korea poolsaarel ning leida parim viis KRDV parema ja stabiilsema tuleviku tagamiseks;

| 6. | palub Hiina Rahvavabariigil kui ÜRO Julgeolekunõukogu alalisel liikmel ja KRDV tähtsaimal kaubanduspartneril kasutada oma mõju KRDV-le selleks, et takistada olukorra edasist halvenemist, ning võtab teadmiseks, et Hiina Rahvavabariik toetab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2094 (2013); märgib, et ÜRO Julgeolekunõukogu liikmesriigid reageerisid KRDV hiljutisele tuumakatsetusele üksmeelselt; |
| --- | --- |

6.

palub Hiina Rahvavabariigil kui ÜRO Julgeolekunõukogu alalisel liikmel ja KRDV tähtsaimal kaubanduspartneril kasutada oma mõju KRDV-le selleks, et takistada olukorra edasist halvenemist, ning võtab teadmiseks, et Hiina Rahvavabariik toetab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2094 (2013); märgib, et ÜRO Julgeolekunõukogu liikmesriigid reageerisid KRDV hiljutisele tuumakatsetusele üksmeelselt;

| 7. | rõhutab sellega seoses vajadust tõhustada kogu maailmas pingutusi tuumadesarmeerimise suunas; nõuab, et selleks võetaks ka ajutisi ja usaldust suurendavaid meetmeid; |
| --- | --- |

7.

rõhutab sellega seoses vajadust tõhustada kogu maailmas pingutusi tuumadesarmeerimise suunas; nõuab, et selleks võetaks ka ajutisi ja usaldust suurendavaid meetmeid;

Inimõigused

| 8. | peab ülimalt murettekitavaks üha halvenevat inimõiguste olukorda KRDVs, mida nii eelmine kui ka praegune Põhja-Korea küsimusi käsitlenud ÜRO eriraportöör on kirjeldanud kui pretsedenditut, räiget, laialdast ja süstemaatilist inimõiguste rikkumist, mis oma ulatuselt võib olla käsitatav inimsusvastase kuriteona; kutsub KRDVd üles alustama Euroopa Liiduga sisulist dialoogi inimõiguste küsimustes; |
| --- | --- |

8.

peab ülimalt murettekitavaks üha halvenevat inimõiguste olukorda KRDVs, mida nii eelmine kui ka praegune Põhja-Korea küsimusi käsitlenud ÜRO eriraportöör on kirjeldanud kui pretsedenditut, räiget, laialdast ja süstemaatilist inimõiguste rikkumist, mis oma ulatuselt võib olla käsitatav inimsusvastase kuriteona; kutsub KRDVd üles alustama Euroopa Liiduga sisulist dialoogi inimõiguste küsimustes;

| 9. | kutsub KRDV valitsust üles täitma kohustusi, mis tulenevad inimõigusi käsitlevatest dokumentidest, mille osaline KRDV ise on, ja tagama humanitaarabiorganisatsioonidele, sõltumatutele inimõiguste olukorra vaatlejatele ja KRDV inimõiguste olukorda käsitlevale ÜRO eriraportöörile pääsu riiki ja tegema nendega vajalikku koostööd; |
| --- | --- |

9.

kutsub KRDV valitsust üles täitma kohustusi, mis tulenevad inimõigusi käsitlevatest dokumentidest, mille osaline KRDV ise on, ja tagama humanitaarabiorganisatsioonidele, sõltumatutele inimõiguste olukorra vaatlejatele ja KRDV inimõiguste olukorda käsitlevale ÜRO eriraportöörile pääsu riiki ja tegema nendega vajalikku koostööd;

| 10. | hindab positiivselt KRDV küsimustega tegeleva ÜRO uurimiskomisjoni loomist vastavalt Euroopa Liidu ja Jaapani ettepanekule; |
| --- | --- |

10.

hindab positiivselt KRDV küsimustega tegeleva ÜRO uurimiskomisjoni loomist vastavalt Euroopa Liidu ja Jaapani ettepanekule;

| 11. | kutsub KRDV valitsust üles kehtestama moratooriumi kõikidele hukkamistele ning võtma lähituleviku sihiks surmanuhtluse kaotamise; kutsub KRDVd üles lõpetama inimeste kohtuvälise hukkamise ja sunniviisilise kadumise, vabastama poliitvangid ja lubama kodanikel vabalt reisida nii oma riigis kui ka riigist välja; kutsub KRDVd üles võimaldama nii oma riigi kui välismaa massiteabevahenditele sõna- ja ajakirjandusvabaduse ning avama oma kodanikele tsenseerimata juurdepääsu internetile; |
| --- | --- |

11.

kutsub KRDV valitsust üles kehtestama moratooriumi kõikidele hukkamistele ning võtma lähituleviku sihiks surmanuhtluse kaotamise; kutsub KRDVd üles lõpetama inimeste kohtuvälise hukkamise ja sunniviisilise kadumise, vabastama poliitvangid ja lubama kodanikel vabalt reisida nii oma riigis kui ka riigist välja; kutsub KRDVd üles võimaldama nii oma riigi kui välismaa massiteabevahenditele sõna- ja ajakirjandusvabaduse ning avama oma kodanikele tsenseerimata juurdepääsu internetile;

| 12. | peab eriti murettekitavaks KRDVs valitsevat halba toitlusolukorda ning selle mõju riigi elanike majanduslikele, sotsiaalsetele ja kultuurilistele õigustele; kutsub Euroopa Komisjoni üles käigus hoidma olemasolevaid KRDVle suunatud humanitaarabi programme ja suhtluskanaleid ning tagama saadetiste turvaline kättetoimetamine KRDV elanike sihtrühmadele; kutsub KRDV ametivõime üles tagama kõikidele kodanikele toidu ja humanitaarabi vajaduspõhise kättesaadavuse vastavalt humanitaarabi põhimõtetele; |
| --- | --- |

12.

peab eriti murettekitavaks KRDVs valitsevat halba toitlusolukorda ning selle mõju riigi elanike majanduslikele, sotsiaalsetele ja kultuurilistele õigustele; kutsub Euroopa Komisjoni üles käigus hoidma olemasolevaid KRDVle suunatud humanitaarabi programme ja suhtluskanaleid ning tagama saadetiste turvaline kättetoimetamine KRDV elanike sihtrühmadele; kutsub KRDV ametivõime üles tagama kõikidele kodanikele toidu ja humanitaarabi vajaduspõhise kättesaadavuse vastavalt humanitaarabi põhimõtetele;

o

o o

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ELi eriesindajale inimõiguste küsimustes, Korea Rahvademokraatliku Vabariigi valitsusele, Korea Vabariigi valitsusele, Hiina Rahvavabariigi valitsusele, KRDV inimõiguste olukorda käsitlevale ÜRO eriraportöörile ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

13.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ELi eriesindajale inimõiguste küsimustes, Korea Rahvademokraatliku Vabariigi valitsusele, Korea Vabariigi valitsusele, Hiina Rahvavabariigi valitsusele, KRDV inimõiguste olukorda käsitlevale ÜRO eriraportöörile ning ÜRO peasekretärile.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/126 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/126

---

P7_TA(2013)0097

ELi ja Hiina suhted

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon ELi ja Hiina suhete kohta (2012/2137(INI))

(2016/C 036/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse diplomaatiliste suhete sõlmimist ELi ja Hiina vahel 1975. aasta mais, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse diplomaatiliste suhete sõlmimist ELi ja Hiina vahel 1975. aasta mais,

| — | võttes arvesse peamist õigusraamistikku suheteks Hiinaga, täpsemalt EÜ-Hiina kaubandus- ja majanduskoostöölepingut (1), mis allkirjastati 1985. aasta mais ning mis hõlmab majandus- ja kaubandussuhteid ning ELi-Hiina koostööprogrammi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse peamist õigusraamistikku suheteks Hiinaga, täpsemalt EÜ-Hiina kaubandus- ja majanduskoostöölepingut (1), mis allkirjastati 1985. aasta mais ning mis hõlmab majandus- ja kaubandussuhteid ning ELi-Hiina koostööprogrammi,

| — | võttes arvesse uue partnerlus- ja koostöölepingu teemalisi läbirääkimisi, mis on toimunud alates 2007. aastast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uue partnerlus- ja koostöölepingu teemalisi läbirääkimisi, mis on toimunud alates 2007. aastast,

| — | võttes arvesse 2003. aastal alustatud ELi ja Hiina vahelist strateegilist partnerlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. aastal alustatud ELi ja Hiina vahelist strateegilist partnerlust,

| — | võttes arvesse ELi ja Hiina struktureeritud poliitilist dialoogi, mis algas ametlikult 1994. aastal ja 2010. aastal alanud kõrgetasemelist strateegilist dialoogi strateegilistes ja välispoliitilistes küsimustes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Hiina struktureeritud poliitilist dialoogi, mis algas ametlikult 1994. aastal ja 2010. aastal alanud kõrgetasemelist strateegilist dialoogi strateegilistes ja välispoliitilistes küsimustes,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. oktoobri 2006. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga „EL – Hiina: Tihedam partnerlus, suurem vastutus” (COM(2006)0631), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. oktoobri 2006. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga „EL – Hiina: Tihedam partnerlus, suurem vastutus” (COM(2006)0631),

| — | võttes arvesse komisjoni poliitikadokumenti „Arenev partnerlus – ühised huvid ja väljakutsed ELi ja Hiina suhetes” (COM(2003)0533), mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 13. oktoobril 2003. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poliitikadokumenti „Arenev partnerlus – ühised huvid ja väljakutsed ELi ja Hiina suhetes” (COM(2003)0533), mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 13. oktoobril 2003. aastal,

| — | võttes arvesse nõukogu poliitikasuuniseid Ida-Aasia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poliitikasuuniseid Ida-Aasia kohta,

| — | võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 11.–12. detsembri 2006. aasta järeldusi pealkirjaga „ELi ja Hiina strateegiline partnerlus”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 11.–12. detsembri 2006. aasta järeldusi pealkirjaga „ELi ja Hiina strateegiline partnerlus”,

| — | võttes arvesse komisjoni Hiina suhete (2007–2013) strateegiadokumenti, mitmeaastast näidisprogrammi aastateks 2011–2013, samuti strateegiadokumendi 2010. aasta vahearuannet ja mitmeaastase näidisprogrammi (2011–2013) läbivaatamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni Hiina suhete (2007–2013) strateegiadokumenti, mitmeaastast näidisprogrammi aastateks 2011–2013, samuti strateegiadokumendi 2010. aasta vahearuannet ja mitmeaastase näidisprogrammi (2011–2013) läbivaatamist,

| — | võttes arvesse Hiina esimest poliitikadokumenti ELi kohta, mis avaldati 13. oktoobril 2003, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiina esimest poliitikadokumenti ELi kohta, mis avaldati 13. oktoobril 2003,

| — | võttes arvesse 1995. aastal alanud ELi ja Hiina inimõigustealast dialoogi ja selle kahte viimast vooru, millest 30. voor toimus 16. juunil 2011. aastal Pekingis ja 31. voor 29. mail 2012. aastal Brüsselis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1995. aastal alanud ELi ja Hiina inimõigustealast dialoogi ja selle kahte viimast vooru, millest 30. voor toimus 16. juunil 2011. aastal Pekingis ja 31. voor 29. mail 2012. aastal Brüsselis,

| — | võttes arvesse ligi 60 käimasolevat Hiina ja liidu vahelist valdkondlikku dialoogi, mis hõlmavad muu hulgas keskkonna-, regionaalpoliitika, tööhõive- ja sotsiaalküsimusi, samuti kodanikuühiskonna teemat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ligi 60 käimasolevat Hiina ja liidu vahelist valdkondlikku dialoogi, mis hõlmavad muu hulgas keskkonna-, regionaalpoliitika, tööhõive- ja sotsiaalküsimusi, samuti kodanikuühiskonna teemat,

| — | võttes arvesse ELi ja Hiina kõrgetasemelise inimestevahelise dialoogi alustamist 2012. aasta veebruaris, mis ühendab kõik ELi ja Hiina ühisalgatused selles valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Hiina kõrgetasemelise inimestevahelise dialoogi alustamist 2012. aasta veebruaris, mis ühendab kõik ELi ja Hiina ühisalgatused selles valdkonnas,

| — | võttes arvesse 1998. aasta detsembris EÜ ja Hiina vahel sõlmitud teadus- ja tehnikaalase koostöö kokkulepet, mis jõustus 2000. aastal (2) ning mida uuendati aastatel 2004 ja 2009, 20. mail 2009. aastal allkirjastatud teadus- ja tehnikaalast kokkulepet ning 8. detsembri 2010. aasta ELi ja Hiina energiakoostööalast ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1998. aasta detsembris EÜ ja Hiina vahel sõlmitud teadus- ja tehnikaalase koostöö kokkulepet, mis jõustus 2000. aastal (2) ning mida uuendati aastatel 2004 ja 2009, 20. mail 2009. aastal allkirjastatud teadus- ja tehnikaalast kokkulepet ning 8. detsembri 2010. aasta ELi ja Hiina energiakoostööalast ühisavaldust,

| — | võttes arvesse ELi ja Hiina koostöölepingut satelliitnavigatsiooniprogrammi Galileo kohta, mis allkirjastati 30. oktoobril 2003, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Hiina koostöölepingut satelliitnavigatsiooniprogrammi Galileo kohta, mis allkirjastati 30. oktoobril 2003,

| — | võttes arvesse ELi ja Hiina 15. tippkohtumist, mis toimus Brüsselis 20. septembril 2012 ja selle lõpetamisel vastuvõetud ühist pressiteadet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Hiina 15. tippkohtumist, mis toimus Brüsselis 20. septembril 2012 ja selle lõpetamisel vastuvõetud ühist pressiteadet,

| — | võttes arvesse ELi ja Hiina kliimamuutustealast partnerlust ja 2005. aasta septembris toimunud kaheksandal ELi ja Hiina tippkohtumisel avaldatud ühisdeklaratsiooni kliimamuutuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Hiina kliimamuutustealast partnerlust ja 2005. aasta septembris toimunud kaheksandal ELi ja Hiina tippkohtumisel avaldatud ühisdeklaratsiooni kliimamuutuste kohta,

| — | võttes arvesse 3. mail 2012. aastal Brüsselis vastu võetud ELi ja Hiina ühisdeklaratsiooni energiajulgeoleku kohta ning ELi ja Hiina vahelist viiendat energiadialoogi 2011. aasta novembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. mail 2012. aastal Brüsselis vastu võetud ELi ja Hiina ühisdeklaratsiooni energiajulgeoleku kohta ning ELi ja Hiina vahelist viiendat energiadialoogi 2011. aasta novembris,

| — | võttes arvesse ELi ja Hiina ümarlaudasid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Hiina ümarlaudasid,

| — | võttes arvesse 8.–14. novembril 2012. aastal toimunud Hiina kommunistliku partei 18. rahvuslikku kongressi ning kongressil otsustatud poliitbüroo alalise komitee juhtkonna muutmist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8.–14. novembril 2012. aastal toimunud Hiina kommunistliku partei 18. rahvuslikku kongressi ning kongressil otsustatud poliitbüroo alalise komitee juhtkonna muutmist,

| — | võttes arvesse oma kõige viimast parlamentidevahelist kohtumist Hiina esindajatega, mis toimus 11.–12. juulil 2012. aastal Brüsselis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma kõige viimast parlamentidevahelist kohtumist Hiina esindajatega, mis toimus 11.–12. juulil 2012. aastal Brüsselis,

| — | võttes arvesse oma hiljutisi Hiinat käsitlevaid resolutsioone, eriti oma 23. mai 2012. aasta resolutsiooni „Kas ELi ja Hiina vaheline kaubandus on tasakaalust väljas?” (3), oma 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni BRICS-riike ja teisi tärkava turumajandusega riike käsitleva ELi välispoliitika eesmärkide ja strateegiate kohta (4) ning oma 12. septembri 2012. aasta resolutsiooni nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis ja julgeolekupoliitika kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma hiljutisi Hiinat käsitlevaid resolutsioone, eriti oma 23. mai 2012. aasta resolutsiooni „Kas ELi ja Hiina vaheline kaubandus on tasakaalust väljas?” (3), oma 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni BRICS-riike ja teisi tärkava turumajandusega riike käsitleva ELi välispoliitika eesmärkide ja strateegiate kohta (4) ning oma 12. septembri 2012. aasta resolutsiooni nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis ja julgeolekupoliitika kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 7. septembri 2006. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (6) ja oma 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Hiinaga (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. septembri 2006. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (6) ja oma 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Hiinaga (7),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2010. aasta inimõiguste alast resolutsiooni inimõiguste rikkumiste kohta Hiinas, eriti seoses Liu Xiaobo kohtuasjaga (8), oma 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Kashgari (Xinjiangi Uiguuri autonoomne piirkond, Hiina) olukorra ja kultuuripärandi kohta (9), oma 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Ai Weiwei juhtumi kohta (10), oma 5. juuli 2012. aasta resolutsiooni sunniviisilise abordi skandaali kohta Hiinas (11), oma 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni Hiina kohta: vähemuste õigused ja surmanuhtluse rakendamine (12), oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2010. aasta inimõiguste alast resolutsiooni inimõiguste rikkumiste kohta Hiinas, eriti seoses Liu Xiaobo kohtuasjaga (8), oma 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Kashgari (Xinjiangi Uiguuri autonoomne piirkond, Hiina) olukorra ja kultuuripärandi kohta (9), oma 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Ai Weiwei juhtumi kohta (10), oma 5. juuli 2012. aasta resolutsiooni sunniviisilise abordi skandaali kohta Hiinas (11), oma 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni Hiina kohta: vähemuste õigused ja surmanuhtluse rakendamine (12), oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (13),

| — | võttes arvesse pärast Tian’anmeni veresauna 1989. aasta juunis EL poolt kehtestatud relvaembargot, mida Euroopa Parlament toetas oma 2. veebruari 2006. aasta resolutsioonis ühise välis- ja julgeolekupoliitika peamiste aspektide ja põhiliste valikuvõimaluste kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse pärast Tian’anmeni veresauna 1989. aasta juunis EL poolt kehtestatud relvaembargot, mida Euroopa Parlament toetas oma 2. veebruari 2006. aasta resolutsioonis ühise välis- ja julgeolekupoliitika peamiste aspektide ja põhiliste valikuvõimaluste kohta (14),

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2005. aasta resolutsiooni ELi ning Hiina ja Taiwani vaheliste suhete ning julgeoleku kohta Kaug-Idas (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2005. aasta resolutsiooni ELi ning Hiina ja Taiwani vaheliste suhete ning julgeoleku kohta Kaug-Idas (15),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Tiibeti ja inimõiguste olukorra kohta Hiinas, eelkõige oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni kava kohta kehtestada Tiibetis põhiliseks õpetuskeeleks hiina keel (16), 27. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni Tiibeti, eelkõige nunnade ja munkade enesepõletamiste kohta (17) ning 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Tiibetis (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Tiibeti ja inimõiguste olukorra kohta Hiinas, eelkõige oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni kava kohta kehtestada Tiibetis põhiliseks õpetuskeeleks hiina keel (16), 27. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni Tiibeti, eelkõige nunnade ja munkade enesepõletamiste kohta (17) ning 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Tiibetis (18),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0434/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0434/2012),

| A. | arvestades, et ELi ja Hiina strateegiline partnerlus on ELi ja Hiina suhetes suure tähtsusega, ning arvestades, et see suhe on ülimalt oluline lahenduse leidmisel sellistele ülemaailmsetele probleemidele nagu ülemaailmne ja piirkondlik julgeolek, majanduskriis, ülemaailmne finants- ja turu reguleerimine, energiajulgeolek, tuumarelva leviku tõkestamine, kliimamuutused, turumajanduse majanduslik ja sotsiaalne areng, demokraatia ja inimõiguste edendamine ning organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja piraatluse vastane võitlus, ning raamistiku loomisel ELi ja Hiina kahepoolsete probleemidega tegelemiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi ja Hiina strateegiline partnerlus on ELi ja Hiina suhetes suure tähtsusega, ning arvestades, et see suhe on ülimalt oluline lahenduse leidmisel sellistele ülemaailmsetele probleemidele nagu ülemaailmne ja piirkondlik julgeolek, majanduskriis, ülemaailmne finants- ja turu reguleerimine, energiajulgeolek, tuumarelva leviku tõkestamine, kliimamuutused, turumajanduse majanduslik ja sotsiaalne areng, demokraatia ja inimõiguste edendamine ning organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja piraatluse vastane võitlus, ning raamistiku loomisel ELi ja Hiina kahepoolsete probleemidega tegelemiseks;

| B. | arvestades, et strateegiline partnerlus nõuab suurt pühendumist vastastikku vastutuse võtmisele ja suurt usaldust ning peab tuginema ühistele jagatud väärtustele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et strateegiline partnerlus nõuab suurt pühendumist vastastikku vastutuse võtmisele ja suurt usaldust ning peab tuginema ühistele jagatud väärtustele;

| C. | arvestades, et ELi ja Hiina suhted on pärast ELi ja Hiina koostöölepingu allkirjastamist 1985. aastal märkimisväärselt arenenud; arvestades, et komisjon võttis 2006. aastal vastu oma peamise Hiinat käsitleva poliitilise strateegia ning et selle raames alustati 2007. aasta jaanuaris läbirääkimisi laiaulatusliku partnerlus- ja koostöölepingu üle, et jätkuvalt parandada ELi ja Hiina vahelisi suhteid, eelkõige kaubanduse ja investeeringute valdkonnas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi ja Hiina suhted on pärast ELi ja Hiina koostöölepingu allkirjastamist 1985. aastal märkimisväärselt arenenud; arvestades, et komisjon võttis 2006. aastal vastu oma peamise Hiinat käsitleva poliitilise strateegia ning et selle raames alustati 2007. aasta jaanuaris läbirääkimisi laiaulatusliku partnerlus- ja koostöölepingu üle, et jätkuvalt parandada ELi ja Hiina vahelisi suhteid, eelkõige kaubanduse ja investeeringute valdkonnas;

| D. | arvestades, et Hiinas on toimumas sotsiaal-majanduslik üleminek ekstensiivselt riigi kontrollitud majanduselt suuremal majandusvabadusel põhinevale mudelile, mis omakorda on võimaldanud suurel osal Hiina elanikest oma elatustaset tõsta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Hiinas on toimumas sotsiaal-majanduslik üleminek ekstensiivselt riigi kontrollitud majanduselt suuremal majandusvabadusel põhinevale mudelile, mis omakorda on võimaldanud suurel osal Hiina elanikest oma elatustaset tõsta;

| E. | arvestades, et poliitiliste vabaduste valdkonnas ei ole siiski sarnaseid edusamme tehtud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et poliitiliste vabaduste valdkonnas ei ole siiski sarnaseid edusamme tehtud;

| F. | arvestades, et inimõigused on täiendavad, universaalsed, võõrandamatud, jagamatud ja üksteisest sõltuvuses; G. arvestades, et Hiina näitab, et ta tegeleb majanduslike ja sotsiaalsete inimõigustega (sh toit, riided, majandusareng), samal ajal kui EL läheneb inimõigustele laiemalt, kaasates ja rõhutades eriti kodaniku- ja poliitilisi õigusi (sh sõna-, usu-, kogunemisvabadus); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et inimõigused on täiendavad, universaalsed, võõrandamatud, jagamatud ja üksteisest sõltuvuses; G. arvestades, et Hiina näitab, et ta tegeleb majanduslike ja sotsiaalsete inimõigustega (sh toit, riided, majandusareng), samal ajal kui EL läheneb inimõigustele laiemalt, kaasates ja rõhutades eriti kodaniku- ja poliitilisi õigusi (sh sõna-, usu-, kogunemisvabadus);

| G. | arvestades, et Hiina kodanikuõiguste aktivistid teatasid enda vabadusekaotusest, mil neid hoiti mitu kuud ilma vahistamismääruseta, süüdistuseta, oma perekondadega ühendust saamata ja õigusabita vahi all; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Hiina kodanikuõiguste aktivistid teatasid enda vabadusekaotusest, mil neid hoiti mitu kuud ilma vahistamismääruseta, süüdistuseta, oma perekondadega ühendust saamata ja õigusabita vahi all;

| H. | arvestades, et president Hu Jintao andis juba 2007. aastal kohtusüsteemi kõrgeimale tasandile korralduse, et kohtunikud peavad juhinduma kolmest ülimuslikust jõust, milleks on partei, rahvas ja seadus (just sellises järjestuses) ning arvestades, et Hiina justiitsministeerium andis 2012. aasta märtsis korralduse, et kõik juristid peavad tegevusloa saamiseks või uuendamiseks andma lojaalsusvande Hiina kommunistliku parteile; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et president Hu Jintao andis juba 2007. aastal kohtusüsteemi kõrgeimale tasandile korralduse, et kohtunikud peavad juhinduma kolmest ülimuslikust jõust, milleks on partei, rahvas ja seadus (just sellises järjestuses) ning arvestades, et Hiina justiitsministeerium andis 2012. aasta märtsis korralduse, et kõik juristid peavad tegevusloa saamiseks või uuendamiseks andma lojaalsusvande Hiina kommunistliku parteile;

| I. | arvestades, et 2012. aasta juuni keskel saabunud šokeerivad uudised 7. kuud raseda Feng Jianmei sündimata tütre äärmiselt julma sunniviisilise abordi kohta vallandasid aktiivse arutelu ametliku ühe lapse poliitika kaotamise üle; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2012. aasta juuni keskel saabunud šokeerivad uudised 7. kuud raseda Feng Jianmei sündimata tütre äärmiselt julma sunniviisilise abordi kohta vallandasid aktiivse arutelu ametliku ühe lapse poliitika kaotamise üle;

| J. | arvestades, et vaatamata Hiina valitsuse edusammudele mõningate majanduslike ja sotsiaalsete õiguste edendamisel surutakse järjepidevalt alla sõna-, ühinemis-, kogunemis-, ajakirjandusvabaduse ja ametiühingutega ühinemise vabaduse teostamist; arvestades, et inimõigusorganisatsioonid teatavad jätkuvalt tõsistest inimõiguste rikkumistest Hiina ametiasutuste poolt, sealhulgas tuntud teisitimõtlejate süüdimõistmisest, näiteks vangistatud Nobeli rahupreemia laureaat Liu Xiaobo, meedia- ja internetivabaduse piirangute laiendamisest, juristide, inimõiguste kaitsjate ja valitsusväliste organisatsioonide järelevalve karmistamisest ja nende ahistamisest, uiguuride, tiibetlaste ja nende vabaduste rangemast kontrollimisest ja nende rõhumisest, tahtevastaste kadumiste ja omavoliliste kinnipidamiste arvu suurenemisest, kaasa arvatud salajastes, ebaseaduslikes kinnipidamisasutustes, mida tuntakse mustade vanglate nime all; arvestades, et repressiivne poliitika seoses tiibetlaste põhivabadustega on viimastel aastatel vallandanud muret tekitaval arvul enesepõletamise juhtumeid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vaatamata Hiina valitsuse edusammudele mõningate majanduslike ja sotsiaalsete õiguste edendamisel surutakse järjepidevalt alla sõna-, ühinemis-, kogunemis-, ajakirjandusvabaduse ja ametiühingutega ühinemise vabaduse teostamist; arvestades, et inimõigusorganisatsioonid teatavad jätkuvalt tõsistest inimõiguste rikkumistest Hiina ametiasutuste poolt, sealhulgas tuntud teisitimõtlejate süüdimõistmisest, näiteks vangistatud Nobeli rahupreemia laureaat Liu Xiaobo, meedia- ja internetivabaduse piirangute laiendamisest, juristide, inimõiguste kaitsjate ja valitsusväliste organisatsioonide järelevalve karmistamisest ja nende ahistamisest, uiguuride, tiibetlaste ja nende vabaduste rangemast kontrollimisest ja nende rõhumisest, tahtevastaste kadumiste ja omavoliliste kinnipidamiste arvu suurenemisest, kaasa arvatud salajastes, ebaseaduslikes kinnipidamisasutustes, mida tuntakse mustade vanglate nime all; arvestades, et repressiivne poliitika seoses tiibetlaste põhivabadustega on viimastel aastatel vallandanud muret tekitaval arvul enesepõletamise juhtumeid;

| K. | arvestades, et Hiina on kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti osalisriik ja ÜRO Julgeolekunõukogu alaline liige; arvestades, et kõnealune staatus paneb paika Hiina konkreetsed kohustused oma rahvusvaheliste õiguslike kohustuste järgimiseks vastavalt kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktile ja ÜRO põhikirjale; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Hiina on kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti osalisriik ja ÜRO Julgeolekunõukogu alaline liige; arvestades, et kõnealune staatus paneb paika Hiina konkreetsed kohustused oma rahvusvaheliste õiguslike kohustuste järgimiseks vastavalt kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktile ja ÜRO põhikirjale;

| L. | arvestades, et 2008. aasta Sahharovi auhinna laureaat Hu Jia on jätkuvalt koduarestis range järelevalve ja suhtlemispiirangute tingimustes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2008. aasta Sahharovi auhinna laureaat Hu Jia on jätkuvalt koduarestis range järelevalve ja suhtlemispiirangute tingimustes;

| M. | arvestades, et Hiina riik tunnustab vaid viit religiooni – budism, taoism, islam, katoliiklik kristlus ja protestantlik kristlus; arvestades, et kõikidel nimetatud religioonidel on kesksed juhtorganid, mille peakorterid on Pekingis ning kus töötavad Hiina kommunistlikule parteile lojaalsed ametnikud; arvestades, et Hiina kommunistlik partei määrab tippusujuhid ning on alates 1999. aastast keelanud heakskiitmata usugrupid, nagu Falun Gong, eesmärgiga kaotada nende tegutsemine; arvestades, et nimetatud keelu tagajärjel on inimõigusorganisatsioonid teatanud ebaseaduslikest sunnimeetmetest, näiteks omavolilised kinnipidamised, sunnitöö ja kehaline piinamine, mis mõnikord lõpeb surmaga; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Hiina riik tunnustab vaid viit religiooni – budism, taoism, islam, katoliiklik kristlus ja protestantlik kristlus; arvestades, et kõikidel nimetatud religioonidel on kesksed juhtorganid, mille peakorterid on Pekingis ning kus töötavad Hiina kommunistlikule parteile lojaalsed ametnikud; arvestades, et Hiina kommunistlik partei määrab tippusujuhid ning on alates 1999. aastast keelanud heakskiitmata usugrupid, nagu Falun Gong, eesmärgiga kaotada nende tegutsemine; arvestades, et nimetatud keelu tagajärjel on inimõigusorganisatsioonid teatanud ebaseaduslikest sunnimeetmetest, näiteks omavolilised kinnipidamised, sunnitöö ja kehaline piinamine, mis mõnikord lõpeb surmaga;

| N. | arvestades, et Tiibeti autonoomne piirkond ja teised Tiibeti autonoomsed alad ja Xinjiangi Uiguuri autonoomne piirkond on Hiina strateegiliste, piirkondlike, sõjaliste ja majanduslike ambitsioonide seisukohast üha tähtsamad territooriumid ning praegune Hiina valitsus käsitleb neid seetõttu territoriaalse terviklikkuse põhiküsimustena; arvestades, et alates 2009. aastast on Hiina Rahvavabariigi tiibetlastega asustatud piirkondades, sealhulgas Tiibeti autonoomses piirkonnas ja Tiibeti autonoomsetel aladel Gansu, Sichuani ja Qinghai provintsides end põlema pannud vähemalt 90 tiibetlast; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Tiibeti autonoomne piirkond ja teised Tiibeti autonoomsed alad ja Xinjiangi Uiguuri autonoomne piirkond on Hiina strateegiliste, piirkondlike, sõjaliste ja majanduslike ambitsioonide seisukohast üha tähtsamad territooriumid ning praegune Hiina valitsus käsitleb neid seetõttu territoriaalse terviklikkuse põhiküsimustena; arvestades, et alates 2009. aastast on Hiina Rahvavabariigi tiibetlastega asustatud piirkondades, sealhulgas Tiibeti autonoomses piirkonnas ja Tiibeti autonoomsetel aladel Gansu, Sichuani ja Qinghai provintsides end põlema pannud vähemalt 90 tiibetlast;

| O. | arvestades, et kuigi Hiina majanduse avanemine on toonud suurt kasu, näiteks parem juurdepääs tööturule ja töötuse määra langemine maapiirkondades, ei ole kõik Hiina elanikkonna osad saanud majanduse kasvust võrdselt kasu ning linna ja maapiirkondade vahelised erinevused on suured; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kuigi Hiina majanduse avanemine on toonud suurt kasu, näiteks parem juurdepääs tööturule ja töötuse määra langemine maapiirkondades, ei ole kõik Hiina elanikkonna osad saanud majanduse kasvust võrdselt kasu ning linna ja maapiirkondade vahelised erinevused on suured;

| P. | arvestades, et linna ja maa elanikkonna ebavõrdsus sissetulekute, tööhõivele juurdepääsu, sotsiaalkaitse, tervise ja hariduse osas kujutab endast olulist probleemi Hiina ühtekuuluvuspoliitika jaoks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et linna ja maa elanikkonna ebavõrdsus sissetulekute, tööhõivele juurdepääsu, sotsiaalkaitse, tervise ja hariduse osas kujutab endast olulist probleemi Hiina ühtekuuluvuspoliitika jaoks;

| Q. | arvestades, et ELi ja Hiina koostöö teaduse ja tehnoloogia valdkonnas on ühist huvi pakkuv küsimus; arvestades, et interneti kasutamine on Hiinas levinud ning et riigis on tänapäeval üle 500 miljoni interneti kasutaja, kes kujundavad internetis avalikku arvamust; arvestades, et riigi internetikeskkond on endiselt väga piirav; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ELi ja Hiina koostöö teaduse ja tehnoloogia valdkonnas on ühist huvi pakkuv küsimus; arvestades, et interneti kasutamine on Hiinas levinud ning et riigis on tänapäeval üle 500 miljoni interneti kasutaja, kes kujundavad internetis avalikku arvamust; arvestades, et riigi internetikeskkond on endiselt väga piirav;

| R. | arvestades, et EL on maailma soosituim turismisihtkoht, et 2020. aastaks reisib siia ümber maailma eeldatavasti 100 miljonit hiinlast ning et seetõttu on vaja toetada nende uute turismivoogude ligimeelitamiseks tehtavaid algatusi; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et EL on maailma soosituim turismisihtkoht, et 2020. aastaks reisib siia ümber maailma eeldatavasti 100 miljonit hiinlast ning et seetõttu on vaja toetada nende uute turismivoogude ligimeelitamiseks tehtavaid algatusi;

| S. | arvestades, et Hiina on maailma suurim süsinikdioksiidiheite tekitaja ja et heitkogused suurenevad jätkuvalt kiiresti; arvestades, et 2010. aastal oli Hiinas süsinikdioksiidiheide inimese kohta 6,8 tonni ning 2017. aastaks toodab Hiina eeldatavasti rohkem heidet inimese kohta kui USA; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Hiina on maailma suurim süsinikdioksiidiheite tekitaja ja et heitkogused suurenevad jätkuvalt kiiresti; arvestades, et 2010. aastal oli Hiinas süsinikdioksiidiheide inimese kohta 6,8 tonni ning 2017. aastaks toodab Hiina eeldatavasti rohkem heidet inimese kohta kui USA;

| T. | arvestades, et Hiina suurendab oma jõupingutusi seoses turupõhiste heitkogustega kauplemise süsteemidega; arvestades, et Hiina on selles valdkonnas käivitanud seitse katseprojekti, et luua 2015. aastaks riiklik heitkogustega kauplemise süsteem; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Hiina suurendab oma jõupingutusi seoses turupõhiste heitkogustega kauplemise süsteemidega; arvestades, et Hiina on selles valdkonnas käivitanud seitse katseprojekti, et luua 2015. aastaks riiklik heitkogustega kauplemise süsteem;

| U. | arvestades, et 21. sajandil on Hiina tõusmas jälle maailma mastaabis majandus- ja kaubandusriikide hulka tänu kiirele majanduskasvule ja läbipaistmatule sõjalise võimsuse ülesehitamisele; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et 21. sajandil on Hiina tõusmas jälle maailma mastaabis majandus- ja kaubandusriikide hulka tänu kiirele majanduskasvule ja läbipaistmatule sõjalise võimsuse ülesehitamisele;

| V. | arvestades, et EL järgib Hiina Rahvavabariigi ja Taiwani vahelistes suhetes ühe Hiina poliitikat; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et EL järgib Hiina Rahvavabariigi ja Taiwani vahelistes suhetes ühe Hiina poliitikat;

| W. | arvestades, et Hiina Rahvavabariigi positiivset rolli Kagu-Aasias (seoses tema majandusliku piirkonnastumise ja dünaamikaga) on varjutamas piirkondlikud vaidlused Lõuna-Hiina merel Vietnami, Malaisia, Indoneesia, Brunei, Filipiinide ja Taiwaniga ning Ida-Hiina merel Jaapani ja Taiwaniga – kõigis neis piirkondades on rikkalikud kala- ning nafta- ja gaasivarud; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Hiina Rahvavabariigi positiivset rolli Kagu-Aasias (seoses tema majandusliku piirkonnastumise ja dünaamikaga) on varjutamas piirkondlikud vaidlused Lõuna-Hiina merel Vietnami, Malaisia, Indoneesia, Brunei, Filipiinide ja Taiwaniga ning Ida-Hiina merel Jaapani ja Taiwaniga – kõigis neis piirkondades on rikkalikud kala- ning nafta- ja gaasivarud;

| X. | arvestades, et Hiina säilitab tihedad sidemed Põhja-Koreaga, kes on suuremalt jaolt Hiinast majanduslikult sõltuv, samal ajal kui Hiina raha ja turistide sissevool on Pyongyangi režiimi säilimiseks selle praegusel kujul oluline; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Hiina säilitab tihedad sidemed Põhja-Koreaga, kes on suuremalt jaolt Hiinast majanduslikult sõltuv, samal ajal kui Hiina raha ja turistide sissevool on Pyongyangi režiimi säilimiseks selle praegusel kujul oluline;

| Y | arvestades, et Hiina teeb Shanghai koostööorganisatsiooni raames koostööd Venemaa, nelja Kesk-Aasia riigi (Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan ja Usbekistan) ja nelja vaatlejariigiga (India, Iraan, Mongoolia ja Pakistan); arvestades, et Hiina investeeringud Kesk-Aasias kasvavad järgmisel kümnendil 20 miljardilt 100 miljardi USA dollarini, nagu tehti teatavaks Shanghai koostööorganisatsiooni tippkohtumisel Pekingis 6. juunil 2012; |
| --- | --- |

Y

arvestades, et Hiina teeb Shanghai koostööorganisatsiooni raames koostööd Venemaa, nelja Kesk-Aasia riigi (Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan ja Usbekistan) ja nelja vaatlejariigiga (India, Iraan, Mongoolia ja Pakistan); arvestades, et Hiina investeeringud Kesk-Aasias kasvavad järgmisel kümnendil 20 miljardilt 100 miljardi USA dollarini, nagu tehti teatavaks Shanghai koostööorganisatsiooni tippkohtumisel Pekingis 6. juunil 2012;

| Z. | arvestades, et süvenevad suhted Pekingi ja Washingtoni vahel koos kahe riigi vaheliste tugevate rahaliste ja majanduslike sidemetega moodustavad maailma ühe tähtsaima kahepoolse suhte; arvestades, et Euroopa on Hiina peamine kaubanduspartner; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et süvenevad suhted Pekingi ja Washingtoni vahel koos kahe riigi vaheliste tugevate rahaliste ja majanduslike sidemetega moodustavad maailma ühe tähtsaima kahepoolse suhte; arvestades, et Euroopa on Hiina peamine kaubanduspartner;

| AA. | arvestades, et kusagil maailmas ei ole Hiina plahvatuslik majanduskasv paremini nähtav kui Aafrikas ja Ladina-Ameerikas; arvestades, et seda iseloomustab Hiina ja Aafrika vahelise kaubanduse muljet avaldav 80 % kasv 166,3 miljardi USA dollarini 2009. aasta ja 2011. aasta vahel (vastavalt Hiina kaubandusministeeriumi avaldatud arvandmetele); arvestades, et Hiina välismaised otseinvesteeringud Aafrikasse kasvasid 2011. aastal 58,9 % võrra 1,7 miljardi dollarini; arvestades, et Hiina osalust Aafrikas on näha suurte arenguprojektide järgi, nagu raudteed, maanteed ja sotsiaalse heaolu projektid; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et kusagil maailmas ei ole Hiina plahvatuslik majanduskasv paremini nähtav kui Aafrikas ja Ladina-Ameerikas; arvestades, et seda iseloomustab Hiina ja Aafrika vahelise kaubanduse muljet avaldav 80 % kasv 166,3 miljardi USA dollarini 2009. aasta ja 2011. aasta vahel (vastavalt Hiina kaubandusministeeriumi avaldatud arvandmetele); arvestades, et Hiina välismaised otseinvesteeringud Aafrikasse kasvasid 2011. aastal 58,9 % võrra 1,7 miljardi dollarini; arvestades, et Hiina osalust Aafrikas on näha suurte arenguprojektide järgi, nagu raudteed, maanteed ja sotsiaalse heaolu projektid;

ELi ja Hiina strateegiline partnerlus ja koostöö

| 1. | toetab avalikku kohustust, mille EL ja Hiina võtsid 9.–10. juulil 2012. aastal Pekingis toimunud kõrgetasemelise strateegilise dialoogi ajal, et anda oma jagatud huvidel ja vastastikusel mõistmisel põhineva strateegilise partnerluse näitel head eeskuju 21. sajandi rahvusvahelise koostöö kohta; toetab ja julgustab ligi 60 ELi ja Hiina vahelist valdkondlikku dialoogi veendumuses, et tõhustatud ja hästiarenenud partnerlus toob vastastikust kasu nii ELile kui ka Hiinale; soovib siiski tugevdada dialooge sellistes valdkondades nagu inimõigused, keskkond, julgeolek, energeetika ja eelkõige võltsimisvastane võitlus, võttes arvesse selle tagajärgi rahva tervisele ja ohutusele; julgustab tegema jõupingutusi, et otsida aktiivselt koostoimet Hiina 12. viie aasta plaani ja strateegia „Euroopa 2020” vahel eesmärgiga suurendada pragmaatilist koostööd eri valdkondades; on pealegi arvamusel, et strateegilise partnerluse kontseptsiooni tuleb paremini määratleda; nõuab tungivalt, et Hiinaga kaubandus- ja majandussuhete tihenemisega paralleelselt toimuks märkimisväärne edasiminek inimõigusi ja õigusriiki käsitlevas poliitilises dialoogis; |
| --- | --- |

1.

toetab avalikku kohustust, mille EL ja Hiina võtsid 9.–10. juulil 2012. aastal Pekingis toimunud kõrgetasemelise strateegilise dialoogi ajal, et anda oma jagatud huvidel ja vastastikusel mõistmisel põhineva strateegilise partnerluse näitel head eeskuju 21. sajandi rahvusvahelise koostöö kohta; toetab ja julgustab ligi 60 ELi ja Hiina vahelist valdkondlikku dialoogi veendumuses, et tõhustatud ja hästiarenenud partnerlus toob vastastikust kasu nii ELile kui ka Hiinale; soovib siiski tugevdada dialooge sellistes valdkondades nagu inimõigused, keskkond, julgeolek, energeetika ja eelkõige võltsimisvastane võitlus, võttes arvesse selle tagajärgi rahva tervisele ja ohutusele; julgustab tegema jõupingutusi, et otsida aktiivselt koostoimet Hiina 12. viie aasta plaani ja strateegia „Euroopa 2020” vahel eesmärgiga suurendada pragmaatilist koostööd eri valdkondades; on pealegi arvamusel, et strateegilise partnerluse kontseptsiooni tuleb paremini määratleda; nõuab tungivalt, et Hiinaga kaubandus- ja majandussuhete tihenemisega paralleelselt toimuks märkimisväärne edasiminek inimõigusi ja õigusriiki käsitlevas poliitilises dialoogis;

| 2. | ootab, et ELi liikmesriigid annaksid Euroopa välisteenistusele ja eriti selle Pekingi delegatsioonile selge mandaadi ELi ja Hiina strateegilise partnerluse tugevdamiseks, rääkides Hiina valitsusega ühel häälel, ning et nad hoiduksid kahepoolsete välispoliitika algatuste rakendamisest, mis võivad seada ohtu Euroopa Liidu välistegevuse tehtud jõupingutused; nõuab, et liit rakendaks Hiina suhtes pikaajalist strateegiat, tagades tegevuse kooskõlastamise nii liidu institutsioonide kui ka liidu ja selle liikmesriikide vahel; ootab Hiina kõikide poliitiliste tasandite ametiasutustelt ELi ja Hiina strateegilise partnerluse tugevdamist vastastikuste ja rahvusvaheliste lepingute ja eeskirjade järjekindla ja läbipaistva rakendamise kaudu; |
| --- | --- |

2.

ootab, et ELi liikmesriigid annaksid Euroopa välisteenistusele ja eriti selle Pekingi delegatsioonile selge mandaadi ELi ja Hiina strateegilise partnerluse tugevdamiseks, rääkides Hiina valitsusega ühel häälel, ning et nad hoiduksid kahepoolsete välispoliitika algatuste rakendamisest, mis võivad seada ohtu Euroopa Liidu välistegevuse tehtud jõupingutused; nõuab, et liit rakendaks Hiina suhtes pikaajalist strateegiat, tagades tegevuse kooskõlastamise nii liidu institutsioonide kui ka liidu ja selle liikmesriikide vahel; ootab Hiina kõikide poliitiliste tasandite ametiasutustelt ELi ja Hiina strateegilise partnerluse tugevdamist vastastikuste ja rahvusvaheliste lepingute ja eeskirjade järjekindla ja läbipaistva rakendamise kaudu;

| 3. | kiidab heaks kokkulepped, mis saavutati 20. septembril 2012. aastal Brüsselis toimunud ELi ja Hiina tippkohtumisel; nõuab tungivalt nende kiiret elluviimist ja rakendamist, mis tugevdab ELi ja Hiina vahelisi suhteid; |
| --- | --- |

3.

kiidab heaks kokkulepped, mis saavutati 20. septembril 2012. aastal Brüsselis toimunud ELi ja Hiina tippkohtumisel; nõuab tungivalt nende kiiret elluviimist ja rakendamist, mis tugevdab ELi ja Hiina vahelisi suhteid;

| 4. | väljendab ka heameelt ELi ja Hiina 15. tippkohtumisel võetud kohustuste üle, eelkõige seoses investeerimislepingu läbirääkimistega ja korrapärase dialoogi loomisega kaitse ja julgeoleku küsimustes; |
| --- | --- |

4.

väljendab ka heameelt ELi ja Hiina 15. tippkohtumisel võetud kohustuste üle, eelkõige seoses investeerimislepingu läbirääkimistega ja korrapärase dialoogi loomisega kaitse ja julgeoleku küsimustes;

| 5. | on seisukohal, et ELi ja Hiina suhted võivad nii majanduse kui ka kaubanduse tasandil ning kultuuri- ja sotsiaalküsimustes olla mõlema ühiskonna arengu ja paremaks muutmise seisukohast üks peamine tegur, ja peab kõnealust koostööd seetõttu mõlema poole huvide jaoks väga oluliseks; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et ELi ja Hiina suhted võivad nii majanduse kui ka kaubanduse tasandil ning kultuuri- ja sotsiaalküsimustes olla mõlema ühiskonna arengu ja paremaks muutmise seisukohast üks peamine tegur, ja peab kõnealust koostööd seetõttu mõlema poole huvide jaoks väga oluliseks;

| 6. | kiidab heaks ELi ja Hiina kõrgetasemelise inimestevahelise dialoogi algatamise ja selle eduka esimese vooru; väljendab rahulolu ELi ja Hiina kultuuridevahelise dialoogi aasta edusammude ja saavutuste üle ning võtab teadmiseks ELi ja Hiina 15. tippkohtumisel sõlmitud kokkuleppe mitme järelmeetme kohta hariduse, kultuuri, mitmekeelsuse ja noorsootöö eri valdkondades; |
| --- | --- |

6.

kiidab heaks ELi ja Hiina kõrgetasemelise inimestevahelise dialoogi algatamise ja selle eduka esimese vooru; väljendab rahulolu ELi ja Hiina kultuuridevahelise dialoogi aasta edusammude ja saavutuste üle ning võtab teadmiseks ELi ja Hiina 15. tippkohtumisel sõlmitud kokkuleppe mitme järelmeetme kohta hariduse, kultuuri, mitmekeelsuse ja noorsootöö eri valdkondades;

| 7. | kutsub komisjoni ja nõukogu ning pädevaid Hiina ametiasutusi üles lihtsustama koostöös Euroopa Parlamendiga turismivoogude liikumist Hiinast ELi, ühtlustades ja kiirendades Hiina kodanikele viisade väljastamise protseduuri, eelkõige äri- ja koosolekuturismi puhul; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni ja nõukogu ning pädevaid Hiina ametiasutusi üles lihtsustama koostöös Euroopa Parlamendiga turismivoogude liikumist Hiinast ELi, ühtlustades ja kiirendades Hiina kodanikele viisade väljastamise protseduuri, eelkõige äri- ja koosolekuturismi puhul;

| 8. | kiidab heaks mõlema poole ELi ja Hiina 15. tippkohtumisel tehtud üleskutse algatada asjakohasel tasandil ELi ja Hiina laiaulatuslik dialoog liikuvuse ja rände kohta ja nende võetud vastastikuse kohustuse jätkata uurimist, kuidas hõlbustada Hiina ja ELi kodanike vahetust, kaasa arvatud vastastikune viisavabastus diplomaatiliste passide omanikele; |
| --- | --- |

8.

kiidab heaks mõlema poole ELi ja Hiina 15. tippkohtumisel tehtud üleskutse algatada asjakohasel tasandil ELi ja Hiina laiaulatuslik dialoog liikuvuse ja rände kohta ja nende võetud vastastikuse kohustuse jätkata uurimist, kuidas hõlbustada Hiina ja ELi kodanike vahetust, kaasa arvatud vastastikune viisavabastus diplomaatiliste passide omanikele;

| 9. | rõhutab, et Hiina ei ole ainult maailma suuruselt teine majandus ja suurim eksportija ülemaailmses majanduses, vaid samuti üha tähtsamaks muutuv poliitiline jõud; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et Hiina ei ole ainult maailma suuruselt teine majandus ja suurim eksportija ülemaailmses majanduses, vaid samuti üha tähtsamaks muutuv poliitiline jõud;

Siseolukord

| 10. | rõhutab, et viimastel aastakümnetel on Hiina teinud märkimisväärseid sotsiaalseid edusamme; rõhutab, et niivõrd arvuka elanikkonna elukvaliteedi parandamine sellisel määral nii lühikese aja jooksul on ajalooliselt unikaalne saavutus; märgib, et Hiina majanduskasv on alates 1990. aastast vaesusest välja aidanud rohkem kui pool miljardit inimest; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et viimastel aastakümnetel on Hiina teinud märkimisväärseid sotsiaalseid edusamme; rõhutab, et niivõrd arvuka elanikkonna elukvaliteedi parandamine sellisel määral nii lühikese aja jooksul on ajalooliselt unikaalne saavutus; märgib, et Hiina majanduskasv on alates 1990. aastast vaesusest välja aidanud rohkem kui pool miljardit inimest;

| 11. | võtab teadmiseks kaheteistkümnendat viie aasta plaani (2011–2015), mille Hiina Rahvakongress võttis vastu 2012. aasta märtsis ja millega kavatsetakse võidelda jätkuvalt enneolematult kõrgel püsiva majanduskasvu perioodi negatiivsete kõrvalmõjude vastu, nagu akuutsed keskkonnaohud, piirkondlik tasakaalustamatus, kasvav sissetulekute erinevus ja jätkuvad sotsiaalsetele, majanduslikele ja õigusalastele kaebustele keskenduvad kollektiivsed protestid; |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks kaheteistkümnendat viie aasta plaani (2011–2015), mille Hiina Rahvakongress võttis vastu 2012. aasta märtsis ja millega kavatsetakse võidelda jätkuvalt enneolematult kõrgel püsiva majanduskasvu perioodi negatiivsete kõrvalmõjude vastu, nagu akuutsed keskkonnaohud, piirkondlik tasakaalustamatus, kasvav sissetulekute erinevus ja jätkuvad sotsiaalsetele, majanduslikele ja õigusalastele kaebustele keskenduvad kollektiivsed protestid;

| 12. | võtab teadmiseks, kui oluline on teha kindlaks Euroopa 2020. aasta strateegia ja Hiina 12. viie aasta plaani ühised alused; |
| --- | --- |

12.

võtab teadmiseks, kui oluline on teha kindlaks Euroopa 2020. aasta strateegia ja Hiina 12. viie aasta plaani ühised alused;

| 13. | väljendab heameelt Hiina eduka majanduspoliitika üle, ent on nõus sõltumatute Hiina õpetlaste ja vaatlejate kriitikaga, et selle jätkusuutlikkust ohustavad tõsiselt korruptsiooniskandaalid, läbipaistmatus ning endiste ja praeguste parteijuhtide lähedastest pereliikmetest moodustunud nn punane aristokraatia, kellel on oma poliitiliste ja majandussidemete tulemusena ülisuured rikkused – keeruline olukord, mis tuli hiljuti ilmsiks Bo Xilai juhtumi kaudu; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt Hiina eduka majanduspoliitika üle, ent on nõus sõltumatute Hiina õpetlaste ja vaatlejate kriitikaga, et selle jätkusuutlikkust ohustavad tõsiselt korruptsiooniskandaalid, läbipaistmatus ning endiste ja praeguste parteijuhtide lähedastest pereliikmetest moodustunud nn punane aristokraatia, kellel on oma poliitiliste ja majandussidemete tulemusena ülisuured rikkused – keeruline olukord, mis tuli hiljuti ilmsiks Bo Xilai juhtumi kaudu;

| 14. | ootab, et partei uued juhid viiksid Hiina kommunistlikus parteis kiiresti ellu demokratiseerimise ja poliitilised reformid, mida on neilt korduvalt nõutud; on seisukohal, et üksnes Hiina etnilist, usulist, poliitilist ja sotsiaalset mitmekesisust kajastavate kaasavate, demokraatlike ja vastutustundlike institutsioonide kujundamisele suunatud poliitilised reformid rajavad teed jätkusuutliku majanduskasvu ja stabiilsuse loomisele Hiina kodanike jaoks ning piiravad eelkõige nende karmikäeliste provintsi, ringkonna ja kohalike parteibosside pooliseseisvust, kes oma võimu kuritarvitamise ning eelkõige väga kulukate ja endeemiliste korruptsioonijuhtumitega kahjustavad oluliselt Hiina riigi juhtkonda nii siseselt kui ka väliselt; on arvamusel, et selliseid juhtumeid tuleks lahendada aruandemehhanismide kasutuselevõtu kaudu, nagu tunnistas esimees Hu Jintao 2012. aasta novembris toimunud Hiina kommunistliku partei 18. rahvuslikul kongressil; |
| --- | --- |

14.

ootab, et partei uued juhid viiksid Hiina kommunistlikus parteis kiiresti ellu demokratiseerimise ja poliitilised reformid, mida on neilt korduvalt nõutud; on seisukohal, et üksnes Hiina etnilist, usulist, poliitilist ja sotsiaalset mitmekesisust kajastavate kaasavate, demokraatlike ja vastutustundlike institutsioonide kujundamisele suunatud poliitilised reformid rajavad teed jätkusuutliku majanduskasvu ja stabiilsuse loomisele Hiina kodanike jaoks ning piiravad eelkõige nende karmikäeliste provintsi, ringkonna ja kohalike parteibosside pooliseseisvust, kes oma võimu kuritarvitamise ning eelkõige väga kulukate ja endeemiliste korruptsioonijuhtumitega kahjustavad oluliselt Hiina riigi juhtkonda nii siseselt kui ka väliselt; on arvamusel, et selliseid juhtumeid tuleks lahendada aruandemehhanismide kasutuselevõtu kaudu, nagu tunnistas esimees Hu Jintao 2012. aasta novembris toimunud Hiina kommunistliku partei 18. rahvuslikul kongressil;

| 15. | jagab ja toetab Hiina juristide resoluutset vastuseisu sunniviisilise lojaalsusvande osas Hiina kommunistlikule parteile, põhjendades seda rünnakuga õigussüsteemi vastu, mis rikub jämedalt rahvusvahelisi õigusnorme, kuna iga jurist peab austama põhiseadust, mitte poliitilist parteid või organisatsiooni; |
| --- | --- |

15.

jagab ja toetab Hiina juristide resoluutset vastuseisu sunniviisilise lojaalsusvande osas Hiina kommunistlikule parteile, põhjendades seda rünnakuga õigussüsteemi vastu, mis rikub jämedalt rahvusvahelisi õigusnorme, kuna iga jurist peab austama põhiseadust, mitte poliitilist parteid või organisatsiooni;

| 16. | rõhutab, et hoolimata sellest, et sunniviisiline abort on Hiinas rangelt ebaseaduslik, sunnivad pereplaneerimisametnikud naisi pidevalt ebainimlikele toimingutele, nagu sunniviisiliselt aborti tegema või end steriliseerida laskma; mõistab hukka niinimetatud sotsiaalse hooldustasu, ülikõrge trahvi, mida peavad vanemad maksma lisasünni korral, nagu see oli Feng Jianmei traagilises juhtumis; juhib tähelepanu sellele, et 2011. aasta statistikas on loendatud 8 400 kannatanute kaebust pereplaneerimisasutuste üleastumiste tõttu; toetab täielikult hiinlaste üleskutset lõpetada ühe lapse poliitika koos paljude sellest möödahiilimise võimalustega, eriti Hiina demograafiliste suundumuste valguses, rõhutades selle raskeid negatiivseid sotsiaalseid ja psühholoogilisi tagajärgi, näiteks sotsiaalne ebavõrdsus, halvenev soolise võrdõiguslikkuse olukord, laialt levinud negatiivne hoiak naissoost lapse sündimise suhtes ning jätkuvalt suurenev erinevus sündinud poiste ja tüdrukute arvu vahel, mis loob „väikesi imperaatoreid” ja lõhub perekonna traditsioonilist struktuuri ning lisaks vähendab noorte sisenemist tööturule; kutsub Hiina juhtkonda üles kaaluma esmatähtsa prioriteedina sellele probleemile lahenduse leidmist; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et hoolimata sellest, et sunniviisiline abort on Hiinas rangelt ebaseaduslik, sunnivad pereplaneerimisametnikud naisi pidevalt ebainimlikele toimingutele, nagu sunniviisiliselt aborti tegema või end steriliseerida laskma; mõistab hukka niinimetatud sotsiaalse hooldustasu, ülikõrge trahvi, mida peavad vanemad maksma lisasünni korral, nagu see oli Feng Jianmei traagilises juhtumis; juhib tähelepanu sellele, et 2011. aasta statistikas on loendatud 8 400 kannatanute kaebust pereplaneerimisasutuste üleastumiste tõttu; toetab täielikult hiinlaste üleskutset lõpetada ühe lapse poliitika koos paljude sellest möödahiilimise võimalustega, eriti Hiina demograafiliste suundumuste valguses, rõhutades selle raskeid negatiivseid sotsiaalseid ja psühholoogilisi tagajärgi, näiteks sotsiaalne ebavõrdsus, halvenev soolise võrdõiguslikkuse olukord, laialt levinud negatiivne hoiak naissoost lapse sündimise suhtes ning jätkuvalt suurenev erinevus sündinud poiste ja tüdrukute arvu vahel, mis loob „väikesi imperaatoreid” ja lõhub perekonna traditsioonilist struktuuri ning lisaks vähendab noorte sisenemist tööturule; kutsub Hiina juhtkonda üles kaaluma esmatähtsa prioriteedina sellele probleemile lahenduse leidmist;

| 17. | pöörab erilist tähelepanu tehase Foxconn töötajate tugevale protestile ning nõuab töötajate õiguste austamist; toetab õiglase töötasu ja nõuetekohaste töötingimuste tagamise püüdeid; |
| --- | --- |

17.

pöörab erilist tähelepanu tehase Foxconn töötajate tugevale protestile ning nõuab töötajate õiguste austamist; toetab õiglase töötasu ja nõuetekohaste töötingimuste tagamise püüdeid;

| 18. | kiidab heaks Hiina jõupingutused kogu riiki hõlmava heitkogustega kauplemise süsteemi loomiseks 2015. aastaks, mille saaks tulevikus integreerida teiste heitkogustega kauplemise süsteemidega, eelkõige ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga; märgib siiski, et Hiinas ei ole veel igakülgselt toimivat ja lõpuni väljakujunenud turumajandust, mis on hästi toimiva heitkogustega kauplemise süsteemi selge eeltingimus; |
| --- | --- |

18.

kiidab heaks Hiina jõupingutused kogu riiki hõlmava heitkogustega kauplemise süsteemi loomiseks 2015. aastaks, mille saaks tulevikus integreerida teiste heitkogustega kauplemise süsteemidega, eelkõige ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga; märgib siiski, et Hiinas ei ole veel igakülgselt toimivat ja lõpuni väljakujunenud turumajandust, mis on hästi toimiva heitkogustega kauplemise süsteemi selge eeltingimus;

| 19. | nõuab Hiina valitsuselt tungivalt saasteainete ja heitkoguste mõõtmise hoogustamist, et saada üle usaldusväärsete andmete puudumisest süsinikdioksiidi heitkoguste kohta, luua parem õigustaristu ja arendada haldustasandi suutlikkust; kiidab sellega seoses heaks ELi ja Hiina 20. septembri 2012. aasta rahastamiskokkuleppe, millega edendatakse Hiinas keskkonda, üleminekut vähese CO2-heitega majandusele ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist; |
| --- | --- |

19.

nõuab Hiina valitsuselt tungivalt saasteainete ja heitkoguste mõõtmise hoogustamist, et saada üle usaldusväärsete andmete puudumisest süsinikdioksiidi heitkoguste kohta, luua parem õigustaristu ja arendada haldustasandi suutlikkust; kiidab sellega seoses heaks ELi ja Hiina 20. septembri 2012. aasta rahastamiskokkuleppe, millega edendatakse Hiinas keskkonda, üleminekut vähese CO2-heitega majandusele ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist;

| 20. | võtab teadmiseks Hongkongi erihalduspiirkonna valitsusjuhi pärast massimeeleavaldusi ja laialdast vastuseisu tehtud otsuse mitte forsseerida vastuolulise riikliku hariduse õppekava rakendamist; kutsub Pekingi ametiasutusi üles täielikult austama põhimõtet „üks riik – kaks süsteemi” kooskõlas lepinguga, mis allkirjastati enne endise Briti koloonia Hiina Rahvavabariigile üleandmist; kiidab heaks suure valimisaktiivsuse hiljutiste seadusandliku kogu valimistel ja ootab üldise hääleõiguse võimalikult kiiret kehtestamist kõnealuse kogu kõikide liikmete valimisel; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks Hongkongi erihalduspiirkonna valitsusjuhi pärast massimeeleavaldusi ja laialdast vastuseisu tehtud otsuse mitte forsseerida vastuolulise riikliku hariduse õppekava rakendamist; kutsub Pekingi ametiasutusi üles täielikult austama põhimõtet „üks riik – kaks süsteemi” kooskõlas lepinguga, mis allkirjastati enne endise Briti koloonia Hiina Rahvavabariigile üleandmist; kiidab heaks suure valimisaktiivsuse hiljutiste seadusandliku kogu valimistel ja ootab üldise hääleõiguse võimalikult kiiret kehtestamist kõnealuse kogu kõikide liikmete valimisel;

Inimõigused ja demokraatia

| 21. | imetleb ja toetab nende Hiina kodanike julgust ja aktiivsust, kes tegutsevad sotsiaalselt vastutustundlikul viisil, et edendada ja kaitsta üldtunnustatud sotsiaalseid ja inimõigusi ja vaidlustada ning võidelda Hiina ametiisikutest lähtuvate teadaolevate sotsiaalsete ohtude või kuritegude vastu, nagu korruptsioon, ametiseisundi kuritarvitamine, keskkonna hävitamine, nakatumine AIDSi, toidu mürgitamine, ehituspettused seoses koolidega ning maa ja kinnistute ebaseaduslik sundvõõrandamine; mõistab hukka kõik ametiisikute kättemaksu juhtumid kõnealuste Hiina kodanike suhtes; nõuab tungivalt, et Hiina juhtkond innustaks tsiviilvastutust sotsiaalsete inimõiguste toetamisel ja rehabiliteeriks nende õiguste kaitsjad, keda on ametlikult taga kiusatud ja karistatud; tuletab Hiina juhtkonnale meelde, et tuleb järgida inimõigusi käsitlevaid riiklikke ja rahvusvahelisi õigusakte; |
| --- | --- |

21.

imetleb ja toetab nende Hiina kodanike julgust ja aktiivsust, kes tegutsevad sotsiaalselt vastutustundlikul viisil, et edendada ja kaitsta üldtunnustatud sotsiaalseid ja inimõigusi ja vaidlustada ning võidelda Hiina ametiisikutest lähtuvate teadaolevate sotsiaalsete ohtude või kuritegude vastu, nagu korruptsioon, ametiseisundi kuritarvitamine, keskkonna hävitamine, nakatumine AIDSi, toidu mürgitamine, ehituspettused seoses koolidega ning maa ja kinnistute ebaseaduslik sundvõõrandamine; mõistab hukka kõik ametiisikute kättemaksu juhtumid kõnealuste Hiina kodanike suhtes; nõuab tungivalt, et Hiina juhtkond innustaks tsiviilvastutust sotsiaalsete inimõiguste toetamisel ja rehabiliteeriks nende õiguste kaitsjad, keda on ametlikult taga kiusatud ja karistatud; tuletab Hiina juhtkonnale meelde, et tuleb järgida inimõigusi käsitlevaid riiklikke ja rahvusvahelisi õigusakte;

| 22. | toetab tugevalt Hiina advokaatide ja juristide kriitilisi märkusi selle kohta, et kahtlustatavate alandav kinnipidamine kauem kui 15 päeva on vastuolus kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga, mille Hiina allkirjastas 1998. aasta oktoobris; tunneb muret Hiina valitsuse tõrksuse pärast kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ratifitseerimisel, mis on jätkuvalt pooleli; mõistab hukka asjaolu, et vastavalt uuele 2013. aasta kriminaalmenetluse seadusele on politseil ja riigi julgeolekuasutustel õigus pidada kahtlustatavat kinni isegi kauem kui 14 kuud ilma igasuguse toetuseta advokaadilt; toetab täielikult Hiina juristide kriitikat, et politsei säilitab võimaluse mitte üksnes kahtlustatavate koduarestis hoidmiseks, vaid samuti nende kinnipidamiseks kindlaksmääratud kohas; toetab Hiina juristide kõiki algatusi Hiina Rahvavabariigi kriminaalmenetluse seaduse tõeliseks reformimiseks; |
| --- | --- |

22.

toetab tugevalt Hiina advokaatide ja juristide kriitilisi märkusi selle kohta, et kahtlustatavate alandav kinnipidamine kauem kui 15 päeva on vastuolus kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga, mille Hiina allkirjastas 1998. aasta oktoobris; tunneb muret Hiina valitsuse tõrksuse pärast kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ratifitseerimisel, mis on jätkuvalt pooleli; mõistab hukka asjaolu, et vastavalt uuele 2013. aasta kriminaalmenetluse seadusele on politseil ja riigi julgeolekuasutustel õigus pidada kahtlustatavat kinni isegi kauem kui 14 kuud ilma igasuguse toetuseta advokaadilt; toetab täielikult Hiina juristide kriitikat, et politsei säilitab võimaluse mitte üksnes kahtlustatavate koduarestis hoidmiseks, vaid samuti nende kinnipidamiseks kindlaksmääratud kohas; toetab Hiina juristide kõiki algatusi Hiina Rahvavabariigi kriminaalmenetluse seaduse tõeliseks reformimiseks;

| 23. | kutsub Hiinat üles järgima sotsiaalseid miinimumstandardeid; rõhutab, kui tähtis on kõikide ILO eeskirjade, kaasa arvatud sõltumatute ametiühingute vaba moodustamise õiguse täitmine ja kiire kohaldamine; kiidab heaks töölepinguseaduse rakendamise ja nõuab õigusraamistikku, mida täiendab kollektiivläbirääkimiste seaduse vastuvõtmine; nõuab, et Hiina ametiasutused ning Hiinas tegutsevad Euroopa investorid ja ettevõtjad austaksid rahvusvahelisi tööstandardeid ning tagaksid Hiinas õiglase töötasu, inimväärsed töötingimused ja inimõiguste austamise; on arvamusel, et EL ei tohiks võimaldada turulepääsu kaupadele, mis on toodetud lapstööjõudu kasutades või rajatistes, kus rikutakse raskelt rahvusvahelisi tööstandardeid ja inimõigusi, näiteks vanglate töölaagrid; |
| --- | --- |

23.

kutsub Hiinat üles järgima sotsiaalseid miinimumstandardeid; rõhutab, kui tähtis on kõikide ILO eeskirjade, kaasa arvatud sõltumatute ametiühingute vaba moodustamise õiguse täitmine ja kiire kohaldamine; kiidab heaks töölepinguseaduse rakendamise ja nõuab õigusraamistikku, mida täiendab kollektiivläbirääkimiste seaduse vastuvõtmine; nõuab, et Hiina ametiasutused ning Hiinas tegutsevad Euroopa investorid ja ettevõtjad austaksid rahvusvahelisi tööstandardeid ning tagaksid Hiinas õiglase töötasu, inimväärsed töötingimused ja inimõiguste austamise; on arvamusel, et EL ei tohiks võimaldada turulepääsu kaupadele, mis on toodetud lapstööjõudu kasutades või rajatistes, kus rikutakse raskelt rahvusvahelisi tööstandardeid ja inimõigusi, näiteks vanglate töölaagrid;

| 24. | on arvamusel, et ELi ja Hiina vahelise kaubanduse tasakaalustamatus näitab nende sotsiaal-, majandus- ja demokraatiamudeli erinevust; on arvamusel, et sellele aitab kaasa mõningate õiguste puudumine või puudulik austamine Hiinas; rõhutab, kui oluline on kindlaks määrata strateegia Hiinaga dialoogi pidamiseks, alustades tööturuküsimustest; |
| --- | --- |

24.

on arvamusel, et ELi ja Hiina vahelise kaubanduse tasakaalustamatus näitab nende sotsiaal-, majandus- ja demokraatiamudeli erinevust; on arvamusel, et sellele aitab kaasa mõningate õiguste puudumine või puudulik austamine Hiinas; rõhutab, kui oluline on kindlaks määrata strateegia Hiinaga dialoogi pidamiseks, alustades tööturuküsimustest;

| 25. | avaldab kartust, et Hiina surmanuhtlust käsitlevate õigusaktide alusel hukatud kinnipeetavate arv ja nende kohtuprotsesside ja järgnevate täideviimiste otstarbekus on vastuolus inimõigustest lähtuva õigusega vabale ja õiglasele kohtulikule arutamisele, kuna Hiina ametiasutuste tegutsemise kiirus, valesti läbiviidud kohtumenetlused ja muud vead võivad jääda tähelepanuta, mis viib süütute inimeste hukkamiseni; on seisukohal, et surmanuhtluse kohaldamine läbipaistmatus kohtusüsteemis, kus puudub täielik läbipaistvus ja kus kinnipeetavate õigused ei ole veel väga arenenud, on suur viga; kutsub Hiina ametiasutusi üles läbi vaatama oma surmanuhtluse poliitika; |
| --- | --- |

25.

avaldab kartust, et Hiina surmanuhtlust käsitlevate õigusaktide alusel hukatud kinnipeetavate arv ja nende kohtuprotsesside ja järgnevate täideviimiste otstarbekus on vastuolus inimõigustest lähtuva õigusega vabale ja õiglasele kohtulikule arutamisele, kuna Hiina ametiasutuste tegutsemise kiirus, valesti läbiviidud kohtumenetlused ja muud vead võivad jääda tähelepanuta, mis viib süütute inimeste hukkamiseni; on seisukohal, et surmanuhtluse kohaldamine läbipaistmatus kohtusüsteemis, kus puudub täielik läbipaistvus ja kus kinnipeetavate õigused ei ole veel väga arenenud, on suur viga; kutsub Hiina ametiasutusi üles läbi vaatama oma surmanuhtluse poliitika;

| 26. | rõhutab, et ELi ja Hiina vaheline strateegiline partnerlus hõlmab massiteabevahendite vabadust vastastikkuse alusel, mis tähendab seda, et Hiina meedial on ajakirjandusvabadus Euroopas ning Euroopa meedial on ajakirjandusvabadus Hiinas; eeldab, et kõik Euroopa Liidu institutsioonid toetavad kindlalt seda põhilist inimõigust vastavate Hiina partneritega suheldes; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et ELi ja Hiina vaheline strateegiline partnerlus hõlmab massiteabevahendite vabadust vastastikkuse alusel, mis tähendab seda, et Hiina meedial on ajakirjandusvabadus Euroopas ning Euroopa meedial on ajakirjandusvabadus Hiinas; eeldab, et kõik Euroopa Liidu institutsioonid toetavad kindlalt seda põhilist inimõigust vastavate Hiina partneritega suheldes;

| 27. | taunib Hiina ametiasutuste kontrolli ja tsensuuri interneti suhtes; märgib murelikkusega, et Hiina valitsus karmistab omapoolset interneti kontrollimist uue seadusega, millega keelatakse riiklike saladuste avaldamine, rahvusliku uhkuse kahjustamine, riigi etnilise ühtsuse ohustamine või üleskutsed ebaseaduslikele „protestimeeleavaldustele” ning „massikogunemistele”; märgib asjaolu, et see ei võimalda enam tsensuuri piirata ega taga kiusata; avaldab muret tagatiste puudumise pärast uues seaduses, mis annab võimaluse selle kuritarvitamiseks; rõhutab, et mõisteid „protestimeeleavaldused” ja „massikogunemised” tuleks kasutada ainult olukordades, kus kehtib ja toimib rahumeelseid ja seaduslikke meeleavaldusi käsitlev seadus; julgustab Hiina valitsust lubama arvamuste paljusust internetis, meedias ja üldisemalt avalikus sfääris; tuletab meelde, et õigust sõnavabadusele internetis tunnustas hiljuti ÜRO inimõiguste nõukogu; |
| --- | --- |

27.

taunib Hiina ametiasutuste kontrolli ja tsensuuri interneti suhtes; märgib murelikkusega, et Hiina valitsus karmistab omapoolset interneti kontrollimist uue seadusega, millega keelatakse riiklike saladuste avaldamine, rahvusliku uhkuse kahjustamine, riigi etnilise ühtsuse ohustamine või üleskutsed ebaseaduslikele „protestimeeleavaldustele” ning „massikogunemistele”; märgib asjaolu, et see ei võimalda enam tsensuuri piirata ega taga kiusata; avaldab muret tagatiste puudumise pärast uues seaduses, mis annab võimaluse selle kuritarvitamiseks; rõhutab, et mõisteid „protestimeeleavaldused” ja „massikogunemised” tuleks kasutada ainult olukordades, kus kehtib ja toimib rahumeelseid ja seaduslikke meeleavaldusi käsitlev seadus; julgustab Hiina valitsust lubama arvamuste paljusust internetis, meedias ja üldisemalt avalikus sfääris; tuletab meelde, et õigust sõnavabadusele internetis tunnustas hiljuti ÜRO inimõiguste nõukogu;

| 28. | tunneb muret interneti kontrolliga seotud uute sätete jõustumise pärast, millega seadustatakse blogide sulgemine ning milles sätestatakse ka karmid karistused blogijatele, ajakirjanikele ja neid kaitsvatele advokaatidele; |
| --- | --- |

28.

tunneb muret interneti kontrolliga seotud uute sätete jõustumise pärast, millega seadustatakse blogide sulgemine ning milles sätestatakse ka karmid karistused blogijatele, ajakirjanikele ja neid kaitsvatele advokaatidele;

| 29. | rõhutab, et üle 500 miljoni internetikasutajaga riigis on digitaalsed vabadused ainuke viis elujõulise ja arenenud küberruumi tekkimiseks; kutsub Hiina ametiasutusi üles turvama, aga samuti kaitsma nende riigis arenenud ülisuurt kübersfääri ja suunama oma jõupingutused selle tugevdamisele, mitte tsenseerimisele ja kontrollile; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et üle 500 miljoni internetikasutajaga riigis on digitaalsed vabadused ainuke viis elujõulise ja arenenud küberruumi tekkimiseks; kutsub Hiina ametiasutusi üles turvama, aga samuti kaitsma nende riigis arenenud ülisuurt kübersfääri ja suunama oma jõupingutused selle tugevdamisele, mitte tsenseerimisele ja kontrollile;

| 30. | võtab teadmiseks Hiina valitsuse märkimisväärsed jõupingutused Tiibeti ja Xinjiangi majanduse arendamiseks ja kõnealuste jõupingutuste mõju rändkogukondadele ja traditsioonilistele elatise teenimise viisidele; nõuab tungivalt, et Hiina valitsus jääks poliitiliselt vastutustundlikuks ning kaasaks tiibetlased ning uiguurid mõtestatult juhtimisküsimustesse, kaasa arvatud ressursside haldamine ja majandusarengu prioriteedid, ning austaks, mitte ei kaotaks selliseid kultuurielemente nagu keel ja religioon; on kindlalt seisukohal, et Hiina valitsus ei saavuta Tiibetis või Xinjiangis püsivat stabiilsust ega hiinlaste, tiibetlaste ja uiguuride kuulekust sunniviisilise liitmise, kultuuri hävitamise või represseerivate politsei- ja julgeolekumeetmetega, vaid üksnes tõsise tegelemisega põlisrahvaste kõikide kaebustega, et luua tõeliselt jagatud vastutus mõlema autonoomse provintsi heaolu eesmärgil; nõuab tungivalt, et Hiina valitsus kaotaks sõltumatutele vaatlejatele kehtestatud nendesse piirkondadesse sisenemise keelu; |
| --- | --- |

30.

võtab teadmiseks Hiina valitsuse märkimisväärsed jõupingutused Tiibeti ja Xinjiangi majanduse arendamiseks ja kõnealuste jõupingutuste mõju rändkogukondadele ja traditsioonilistele elatise teenimise viisidele; nõuab tungivalt, et Hiina valitsus jääks poliitiliselt vastutustundlikuks ning kaasaks tiibetlased ning uiguurid mõtestatult juhtimisküsimustesse, kaasa arvatud ressursside haldamine ja majandusarengu prioriteedid, ning austaks, mitte ei kaotaks selliseid kultuurielemente nagu keel ja religioon; on kindlalt seisukohal, et Hiina valitsus ei saavuta Tiibetis või Xinjiangis püsivat stabiilsust ega hiinlaste, tiibetlaste ja uiguuride kuulekust sunniviisilise liitmise, kultuuri hävitamise või represseerivate politsei- ja julgeolekumeetmetega, vaid üksnes tõsise tegelemisega põlisrahvaste kõikide kaebustega, et luua tõeliselt jagatud vastutus mõlema autonoomse provintsi heaolu eesmärgil; nõuab tungivalt, et Hiina valitsus kaotaks sõltumatutele vaatlejatele kehtestatud nendesse piirkondadesse sisenemise keelu;

| 31. | rõhutab, et olenemata politsei karmidest repressioonidest võtab Hiinas maad religioosne elavnemine, mida iseloomustab arvukate kultuspaikade taasavamine ja ülesehitamine; nõuab tungivalt, et Hiina ametivõimud taganeksid poliitikast ja tegevusest, millega kärbitakse iga kodaniku põhiõigust usu- ja veendumusvabadusele; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et olenemata politsei karmidest repressioonidest võtab Hiinas maad religioosne elavnemine, mida iseloomustab arvukate kultuspaikade taasavamine ja ülesehitamine; nõuab tungivalt, et Hiina ametivõimud taganeksid poliitikast ja tegevusest, millega kärbitakse iga kodaniku põhiõigust usu- ja veendumusvabadusele;

| 32. | kutsub Hiina ametivõime üles tunnustama ametlikult protestantlikke nn kodukirikuid (house churches) ja mitteametlikke katoliku kirikuid kui ka muude religioonide kirikuid; tuletab sellega seoses meelde, et inimõigusi käsitlev rahvusvaheline õigus tunnustab usu- ja veendumusvabadust olenemata registristaatusest, seega ei tohiks registreerimine olla üksikisiku jaoks kohustuslik eeltingimus oma usuliste veendumuste teostamiseks; mõistab teravalt hukka ametivõimude kõik katsed jätta need registreerimata kirikud ilma oma põhiõigusest usuvabadusele, kehtestades nõude tegutseda valitsuse kontrollitud juhatuste juhtimisel ja konfiskeerides nende vara ja kasutades nende vaigistamiseks tehtavate jõupingutuste käigus isegi kinnipidamist ja vangistamist, mis riivab nende usulist sõltumatust ja piirab tõsiselt nende tegevust; |
| --- | --- |

32.

kutsub Hiina ametivõime üles tunnustama ametlikult protestantlikke nn kodukirikuid (house churches) ja mitteametlikke katoliku kirikuid kui ka muude religioonide kirikuid; tuletab sellega seoses meelde, et inimõigusi käsitlev rahvusvaheline õigus tunnustab usu- ja veendumusvabadust olenemata registristaatusest, seega ei tohiks registreerimine olla üksikisiku jaoks kohustuslik eeltingimus oma usuliste veendumuste teostamiseks; mõistab teravalt hukka ametivõimude kõik katsed jätta need registreerimata kirikud ilma oma põhiõigusest usuvabadusele, kehtestades nõude tegutseda valitsuse kontrollitud juhatuste juhtimisel ja konfiskeerides nende vara ja kasutades nende vaigistamiseks tehtavate jõupingutuste käigus isegi kinnipidamist ja vangistamist, mis riivab nende usulist sõltumatust ja piirab tõsiselt nende tegevust;

| 33. | jagab Hiina juristide kriitikat, et religiooni käsitleva Hiina õiguskoodeksi peamised vajakajäämised tulenevad põhiseadusest, kuna põhiseaduse artikli 36 punktides 1 ja 2 sätestatud usuvabaduse põhimõte on vastuolus selle artikli punktides 3 ja 4 sätestatud usupiirangute põhimõttega ja puudub igasugune selgitus, milline neist põhimõtetest on tähtsam; ühineb Hiina juristide üleskutsega sätestada usuvabadus põhiseaduses tähtsama põhimõttena; |
| --- | --- |

33.

jagab Hiina juristide kriitikat, et religiooni käsitleva Hiina õiguskoodeksi peamised vajakajäämised tulenevad põhiseadusest, kuna põhiseaduse artikli 36 punktides 1 ja 2 sätestatud usuvabaduse põhimõte on vastuolus selle artikli punktides 3 ja 4 sätestatud usupiirangute põhimõttega ja puudub igasugune selgitus, milline neist põhimõtetest on tähtsam; ühineb Hiina juristide üleskutsega sätestada usuvabadus põhiseaduses tähtsama põhimõttena;

| 34. | tunnustab jõupingutusi, mida on Hiinas tehtud surmanuhtluse kontrollimise ja ettevaatliku rakendamise valdkonnas, kuid on endiselt mures, kuna Hiina valitsus jätkab oma poliitikat mitte avaldada andmeid kinnipeetavate kohta, keda aruannete kohaselt igal aastal hukatakse, hoides teavet surmanuhtluse kohta riigisaladusena; nõuab tungivalt, et Hiina ametivõimud peataksid surmanuhtluse politiseeritud kasutamise ja tagaksid oma õigussüsteemis menetlustagatised, mis kindlustavad surmamõistetute kaitse, kaasa arvatud rahvusvahelistele standarditele vastav õigus õiglasele kohtulikule arutamisele; |
| --- | --- |

34.

tunnustab jõupingutusi, mida on Hiinas tehtud surmanuhtluse kontrollimise ja ettevaatliku rakendamise valdkonnas, kuid on endiselt mures, kuna Hiina valitsus jätkab oma poliitikat mitte avaldada andmeid kinnipeetavate kohta, keda aruannete kohaselt igal aastal hukatakse, hoides teavet surmanuhtluse kohta riigisaladusena; nõuab tungivalt, et Hiina ametivõimud peataksid surmanuhtluse politiseeritud kasutamise ja tagaksid oma õigussüsteemis menetlustagatised, mis kindlustavad surmamõistetute kaitse, kaasa arvatud rahvusvahelistele standarditele vastav õigus õiglasele kohtulikule arutamisele;

| 35. | peab ELi ja Hiina inimõigustealase dialoogiga seoses kahetsusväärseks asjaolu, et edusamme ei ole tehtud ning puuduvad konkreetsed ja nähtavad tulemused; tuletab meelde, et ELi uue inimõigustealase strateegia vastuvõtmisel lubasid ELi välisministrid 2012. aasta juunis, et EL „tõstatab inimõigustega seotud küsimusi jõuliselt kahepoolse dialoogi kõikides asjakohastes vormides, kaasa arvatud kõrgeimal tasandil”; kutsub hiljuti ametisse nimetatud ELi eriesindajat inimõiguste alal, Euroopa välisteenistust, nõukogu ja komisjoni üles hoogustama jõupingutusi, et anda kõnealusele protsessile uue tõuke ning muuta dialoog tõhusamaks ja rohkem tulemustele suunatuks, sealhulgas ettevalmistavate kohtumiste abil rahvusvaheliste ja kohalike kodanikuühiskonna organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonidega mõlema poole ametiasutuste kohalviibimisel; on seisukohal, et taoline dialoog tuleks lisada kõikidesse kontaktidesse selliste strateegiliste partnerite nagu Hiina ametiisikutega; rõhutab, et oluline on tegeleda põhjalikult kõikide probleemidega, mis hõlmavad inimõigusi ja õigusriiki Hiinas ja ELis; on seisukohal, et ELi ja Hiina tippkohtumised ja inimõigustealased kõnelused peaksid sisaldama arutusele tulevate läbipaistvate teemade kogumit ja konkreetseid võrdlusaluseid; nõuab tungivalt, et ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashton ütleks välja oma mure seoses inimõiguste rikkumistega Hiinas ja osutaks avalikult konkreetsetele juhtumitele ja küsimustele, mida on Hiina ametiisikutega kõikidel kohtumistel arutatud; julgustab liikmesriikide ametiisikuid järgima järjekindlal ja kooskõlastatud viisil sama joont; kutsub Hiinas tegutsevaid ELi ettevõtteid üles järgima ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ja nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid jälgiksid hoolikalt nõuete täitmist; |
| --- | --- |

35.

peab ELi ja Hiina inimõigustealase dialoogiga seoses kahetsusväärseks asjaolu, et edusamme ei ole tehtud ning puuduvad konkreetsed ja nähtavad tulemused; tuletab meelde, et ELi uue inimõigustealase strateegia vastuvõtmisel lubasid ELi välisministrid 2012. aasta juunis, et EL „tõstatab inimõigustega seotud küsimusi jõuliselt kahepoolse dialoogi kõikides asjakohastes vormides, kaasa arvatud kõrgeimal tasandil”; kutsub hiljuti ametisse nimetatud ELi eriesindajat inimõiguste alal, Euroopa välisteenistust, nõukogu ja komisjoni üles hoogustama jõupingutusi, et anda kõnealusele protsessile uue tõuke ning muuta dialoog tõhusamaks ja rohkem tulemustele suunatuks, sealhulgas ettevalmistavate kohtumiste abil rahvusvaheliste ja kohalike kodanikuühiskonna organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonidega mõlema poole ametiasutuste kohalviibimisel; on seisukohal, et taoline dialoog tuleks lisada kõikidesse kontaktidesse selliste strateegiliste partnerite nagu Hiina ametiisikutega; rõhutab, et oluline on tegeleda põhjalikult kõikide probleemidega, mis hõlmavad inimõigusi ja õigusriiki Hiinas ja ELis; on seisukohal, et ELi ja Hiina tippkohtumised ja inimõigustealased kõnelused peaksid sisaldama arutusele tulevate läbipaistvate teemade kogumit ja konkreetseid võrdlusaluseid; nõuab tungivalt, et ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashton ütleks välja oma mure seoses inimõiguste rikkumistega Hiinas ja osutaks avalikult konkreetsetele juhtumitele ja küsimustele, mida on Hiina ametiisikutega kõikidel kohtumistel arutatud; julgustab liikmesriikide ametiisikuid järgima järjekindlal ja kooskõlastatud viisil sama joont; kutsub Hiinas tegutsevaid ELi ettevõtteid üles järgima ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ja nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid jälgiksid hoolikalt nõuete täitmist;

Suhted Taiwani väina piirkonnas

| 36. | juhib tähelepanu ELi ühe Hiina poliitikale; peab tervitatavaks tihenevaid kontakte Hiina Rahvavabariigi ja Taiwani vahel; rõhutab, et Hiina Rahvavabariigi ja Taiwani vahelised suhted on paranenud, kuid neid õõnestavad siiani tõsiselt Taiwanile suunatud Hiina raketid ja Hiina tegevus Taiwani rahvusvahelise eraldamise eesmärgil; toetab Taiwani sisulist osalemist rahvusvahelistes organisatsioonides, nagu kinnitati nõukogu 8. mai 2009. aasta deklaratsioonis 9486/09; |
| --- | --- |

36.

juhib tähelepanu ELi ühe Hiina poliitikale; peab tervitatavaks tihenevaid kontakte Hiina Rahvavabariigi ja Taiwani vahel; rõhutab, et Hiina Rahvavabariigi ja Taiwani vahelised suhted on paranenud, kuid neid õõnestavad siiani tõsiselt Taiwanile suunatud Hiina raketid ja Hiina tegevus Taiwani rahvusvahelise eraldamise eesmärgil; toetab Taiwani sisulist osalemist rahvusvahelistes organisatsioonides, nagu kinnitati nõukogu 8. mai 2009. aasta deklaratsioonis 9486/09;

| 37. | rõõmustab suure huvi üle, mida miljonid Hiina kodanikud tundsid 14. jaanuaril 2012 Taiwani presidendi- ja parlamendivalimiste suhtes, mida oli esimest korda võimalik internetis vahetult jälgida; |
| --- | --- |

37.

rõõmustab suure huvi üle, mida miljonid Hiina kodanikud tundsid 14. jaanuaril 2012 Taiwani presidendi- ja parlamendivalimiste suhtes, mida oli esimest korda võimalik internetis vahetult jälgida;

| 38. | tervitab Mandri-Hiina ja Taiwani vahel edukalt arenevaid tugevaid majandussidemeid, samuti Taiwani uut avamist Hiina turistidele ja kultuurialasele koostööle; on seisukohal, et kaubanduse ja investeeringute rahvusvahelistumine on Taiwani stabiilsuse parim tagatis; nõuab Taiwani valitsuselt seetõttu, et ta teeks lisaks Hiina Rahvavabariiki suunatud investeeringutele investeeringuid ka mujale; |
| --- | --- |

38.

tervitab Mandri-Hiina ja Taiwani vahel edukalt arenevaid tugevaid majandussidemeid, samuti Taiwani uut avamist Hiina turistidele ja kultuurialasele koostööle; on seisukohal, et kaubanduse ja investeeringute rahvusvahelistumine on Taiwani stabiilsuse parim tagatis; nõuab Taiwani valitsuselt seetõttu, et ta teeks lisaks Hiina Rahvavabariiki suunatud investeeringutele investeeringuid ka mujale;

Välisolukord

| 39. | nõuab, et Hiina Rahvavabariik kasutaks oma positsiooni maailmas vastutustundlikult, eelkõige ÜRO Julgeolekunõukogus, kus ta on alaline liige ja tal on vetoõigus; rõhutab selles kontekstis, et Hiina peab loobuma oma vetost ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni suhtes, mis võimaldab sekkuda Süürias, et peatada kodusõda ja anda süürlastele võimalus võtta oma riigi tulevik demokraatliku ja vaba protsessi käigus enda kätesse; rõhutab, et Hiina peaks samuti käituma vastutustundlikul viisil vastavalt tema ülemaailmsele panusele, et aidata G20 lahendada maailma finantskriisi, viies oma riigi eeskirjad vastavusse WTO eeskirjadega ning järgides kõiki rahvusvahelisi konventsioone ja lepinguid, milles ta on osaline; |
| --- | --- |

39.

nõuab, et Hiina Rahvavabariik kasutaks oma positsiooni maailmas vastutustundlikult, eelkõige ÜRO Julgeolekunõukogus, kus ta on alaline liige ja tal on vetoõigus; rõhutab selles kontekstis, et Hiina peab loobuma oma vetost ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni suhtes, mis võimaldab sekkuda Süürias, et peatada kodusõda ja anda süürlastele võimalus võtta oma riigi tulevik demokraatliku ja vaba protsessi käigus enda kätesse; rõhutab, et Hiina peaks samuti käituma vastutustundlikul viisil vastavalt tema ülemaailmsele panusele, et aidata G20 lahendada maailma finantskriisi, viies oma riigi eeskirjad vastavusse WTO eeskirjadega ning järgides kõiki rahvusvahelisi konventsioone ja lepinguid, milles ta on osaline;

| 40. | nõuab tungivalt, et Hiina Rahvavabariik võtaks ühemõtteliselt kohustuse austada välisriikides oma eesmärkide poole püüeldes ÜRO põhikirja ja rahvusvahelist õigust; |
| --- | --- |

40.

nõuab tungivalt, et Hiina Rahvavabariik võtaks ühemõtteliselt kohustuse austada välisriikides oma eesmärkide poole püüeldes ÜRO põhikirja ja rahvusvahelist õigust;

| 41. | tunnustab, et Hiina on ÜRO Julgeolekunõukogu alaliste liikmete seas suurim rahuvalvejõudude toetaja, toetuse põhiosa seisneb tema kiiresti ajakohastataval mereväel; tunneb sellega seoses heameelt asjaolu üle, et ELiga tehakse Adeni lahes toimuva piraatluse vastase võitluse vallas tihedamat koostööd; kutsub Hiinat ÜRO Julgeolekunõukogu alalise liikmena üles tegema rahvusvahelise kogukonnaga koostööd olulistes ülemaailmse julgeolekuga seotud küsimustes, nagu olukord Süürias ja Iraanis; |
| --- | --- |

41.

tunnustab, et Hiina on ÜRO Julgeolekunõukogu alaliste liikmete seas suurim rahuvalvejõudude toetaja, toetuse põhiosa seisneb tema kiiresti ajakohastataval mereväel; tunneb sellega seoses heameelt asjaolu üle, et ELiga tehakse Adeni lahes toimuva piraatluse vastase võitluse vallas tihedamat koostööd; kutsub Hiinat ÜRO Julgeolekunõukogu alalise liikmena üles tegema rahvusvahelise kogukonnaga koostööd olulistes ülemaailmse julgeolekuga seotud küsimustes, nagu olukord Süürias ja Iraanis;

| 42. | tunnustab Hiina vastutust oma kodanike julgeoleku tagamisel ning maailmas rahu ja stabiilsuse edendaja ülesande täitmisel ning kiidab heaks Hiina suurema osalemise ÜROs; nõuab Hiina poolelt nendes küsimustes siiski rohkem läbipaistvust ja rohkem koostööd ELi ja ÜROga ning eraldumise vältimist oma välispoliitika arendamisel; |
| --- | --- |

42.

tunnustab Hiina vastutust oma kodanike julgeoleku tagamisel ning maailmas rahu ja stabiilsuse edendaja ülesande täitmisel ning kiidab heaks Hiina suurema osalemise ÜROs; nõuab Hiina poolelt nendes küsimustes siiski rohkem läbipaistvust ja rohkem koostööd ELi ja ÜROga ning eraldumise vältimist oma välispoliitika arendamisel;

| 43. | kutsub Hiinat üles vaatama rahvusvahelise humanitaarõiguse raskete rikkumiste korral läbi oma riikide siseasjadesse mittesekkumise poliitika; |
| --- | --- |

43.

kutsub Hiinat üles vaatama rahvusvahelise humanitaarõiguse raskete rikkumiste korral läbi oma riikide siseasjadesse mittesekkumise poliitika;

| 44. | tervitab 2012. aasta juulis algatatud ELi ja Hiina kaitse- ja julgeolekupoliitikat käsitlevat dialoogi; teeb ettepaneku laiendada seda dialoogi kogu Aasia Vaikse ookeani piirkonnale; |
| --- | --- |

44.

tervitab 2012. aasta juulis algatatud ELi ja Hiina kaitse- ja julgeolekupoliitikat käsitlevat dialoogi; teeb ettepaneku laiendada seda dialoogi kogu Aasia Vaikse ookeani piirkonnale;

| 45. | palub, et Hiina kõrvaldaks järjest kasvava rahvusvahelise mure oma riigi läbipaistmatu sõjalise eelarve pärast; |
| --- | --- |

45.

palub, et Hiina kõrvaldaks järjest kasvava rahvusvahelise mure oma riigi läbipaistmatu sõjalise eelarve pärast;

| 46. | rõhutab kui ülitähtis on maailma jaoks Lõuna-Hiina meri, mida läbib kolmandik maailma kaubandusest, tunneb muret pingete eskaleerumise pärast ning kutsub seetõttu kõiki osapooli tungivalt üles hoiduma ühepoolsest poliitilisest ja sõjalisest tegevusest, pehmendama avalduste tooni, lahendama oma vastuolulised territoriaalsed nõudmised seoses Lõuna-Hiina merega rahvusvahelise vahendustegevuse abil vastavalt rahvusvahelisele õigusele ja eelkõige ÜRO mereõiguse konventsioonile, et tagada piirkonnas stabiilsus; |
| --- | --- |

46.

rõhutab kui ülitähtis on maailma jaoks Lõuna-Hiina meri, mida läbib kolmandik maailma kaubandusest, tunneb muret pingete eskaleerumise pärast ning kutsub seetõttu kõiki osapooli tungivalt üles hoiduma ühepoolsest poliitilisest ja sõjalisest tegevusest, pehmendama avalduste tooni, lahendama oma vastuolulised territoriaalsed nõudmised seoses Lõuna-Hiina merega rahvusvahelise vahendustegevuse abil vastavalt rahvusvahelisele õigusele ja eelkõige ÜRO mereõiguse konventsioonile, et tagada piirkonnas stabiilsus;

| 47. | tunneb tõsist muret ühe suurenevate pingete pärast Hiina ja Jaapani vahelises suhtluses; kutsub Hiinat ja Jaapanit kindlalt üles tõkestama teineteise tajumine vaenlasena ning peab kahetsusväärseks asjaolu, et neil ei õnnestunud kasutada oma diplomaatiliste suhete neljakümnendat aastapäeva konstruktiivseteks läbirääkimisteks; |
| --- | --- |

47.

tunneb tõsist muret ühe suurenevate pingete pärast Hiina ja Jaapani vahelises suhtluses; kutsub Hiinat ja Jaapanit kindlalt üles tõkestama teineteise tajumine vaenlasena ning peab kahetsusväärseks asjaolu, et neil ei õnnestunud kasutada oma diplomaatiliste suhete neljakümnendat aastapäeva konstruktiivseteks läbirääkimisteks;

| 48. | tulenevalt Euroopa Liidu märkimisväärsest huvist Ida-Aasia julgeoleku ja stabiilsuse vastu kutsub kõiki asjaomaseid pooli (Hiina, Jaapan ja Taiwan) üles ilmutama vaoshoitust ja astuma samme olukorra rahustamiseks vaidlusalustel saartel; nõuab tungivalt, et kõik osapooled lahendaksid vaidlused rahumeelselt ja koostöö vaimus ning austades rahvusvahelist õigust, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooni, ning lepiksid kokku pinget vähendava tegevuse osas ootamatute vahejuhtumite puhuks; |
| --- | --- |

48.

tulenevalt Euroopa Liidu märkimisväärsest huvist Ida-Aasia julgeoleku ja stabiilsuse vastu kutsub kõiki asjaomaseid pooli (Hiina, Jaapan ja Taiwan) üles ilmutama vaoshoitust ja astuma samme olukorra rahustamiseks vaidlusalustel saartel; nõuab tungivalt, et kõik osapooled lahendaksid vaidlused rahumeelselt ja koostöö vaimus ning austades rahvusvahelist õigust, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooni, ning lepiksid kokku pinget vähendava tegevuse osas ootamatute vahejuhtumite puhuks;

| 49. | võtab teadmiseks Taiwani hiljutise algatuse konsensuse leidmiseks seoses käitumisjuhendiga Ida-Hiina merel ja mehhanismi loomise, mis võimaldab kõikidel osapooltel teha koostööd piirkonna loodusvarade ühisel kasutamisel, kaasa arvatud taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise võimsuse puhul; |
| --- | --- |

49.

võtab teadmiseks Taiwani hiljutise algatuse konsensuse leidmiseks seoses käitumisjuhendiga Ida-Hiina merel ja mehhanismi loomise, mis võimaldab kõikidel osapooltel teha koostööd piirkonna loodusvarade ühisel kasutamisel, kaasa arvatud taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise võimsuse puhul;

| 50. | märgib, et Hiina roll Korea poolsaare kahe osapoole vahelises koostöös on ülioluline, ja kutsub Hiina Rahvavabariiki üles otsima aktiivsemalt tihedama koostöö võimalusi põhja ja lõuna vahel; |
| --- | --- |

50.

märgib, et Hiina roll Korea poolsaare kahe osapoole vahelises koostöös on ülioluline, ja kutsub Hiina Rahvavabariiki üles otsima aktiivsemalt tihedama koostöö võimalusi põhja ja lõuna vahel;

| 51. | märgib ja avaldab kahetsust, et Põhja-Korea diktaatorliku ja repressiivse režiimi püsimine sõltub olulisel määral Hiinast; kiidab heaks Hiina vastutustundliku käitumise, kui ta hääletas ÜRO Julgeolekunõukogus 15. aprillil 2012. aastal Põhja-Korea ebaõnnestunud raketistardi, mida peetakse laialdaselt ballistilise raketi katsetamiseks, tugeva hukkamõistmise poolt; ootab, et Hiina jätkaks vastutuse võtmist Korea poolsaare stabiilsuse eest, kuuepoolsete läbirääkimiste kiiret jätkamist Põhja-Korea tuumaohu üle ja Hiina algatusel toimuvat Põhja-Korea kodanike igapäevaste elutingimuste kiiret paranemist; |
| --- | --- |

51.

märgib ja avaldab kahetsust, et Põhja-Korea diktaatorliku ja repressiivse režiimi püsimine sõltub olulisel määral Hiinast; kiidab heaks Hiina vastutustundliku käitumise, kui ta hääletas ÜRO Julgeolekunõukogus 15. aprillil 2012. aastal Põhja-Korea ebaõnnestunud raketistardi, mida peetakse laialdaselt ballistilise raketi katsetamiseks, tugeva hukkamõistmise poolt; ootab, et Hiina jätkaks vastutuse võtmist Korea poolsaare stabiilsuse eest, kuuepoolsete läbirääkimiste kiiret jätkamist Põhja-Korea tuumaohu üle ja Hiina algatusel toimuvat Põhja-Korea kodanike igapäevaste elutingimuste kiiret paranemist;

| 52. | rõhutab Hiina kasvavat rolli Kesk-Aasia piirkonnas, mille aluseks on kaubandus-, majandus- ja energiaprojektid; on seisukohal, et sellel võib olla suur roll Kesk-Aasia riikide arengus, ja kutsub Hiina Rahvavabariiki üles edendama sealsete riikide vahel paremaid suhteid, mis oleks pöördeline samm piirkondliku koostöö suunas; märgib, et Hiina peamised eesmärgid Shanghai Koostööorganisatsioonis on Kesk-Aasias rahu ja stabiilsuse saavutamine, võideldes ühiselt nn kolme kurjusejõu vastu, milleks on ekstremism, separatism ja terrorism; märgib, et Hiinal on piirkonnas suur strateegiline ja majandushuvi, mis seisneb selle ülisuurte nafta- ja gaasivarude kasutamises ja Kesk-Aasia ühendamises Hiina rannikuga raudteede ja maanteede abil; |
| --- | --- |

52.

rõhutab Hiina kasvavat rolli Kesk-Aasia piirkonnas, mille aluseks on kaubandus-, majandus- ja energiaprojektid; on seisukohal, et sellel võib olla suur roll Kesk-Aasia riikide arengus, ja kutsub Hiina Rahvavabariiki üles edendama sealsete riikide vahel paremaid suhteid, mis oleks pöördeline samm piirkondliku koostöö suunas; märgib, et Hiina peamised eesmärgid Shanghai Koostööorganisatsioonis on Kesk-Aasias rahu ja stabiilsuse saavutamine, võideldes ühiselt nn kolme kurjusejõu vastu, milleks on ekstremism, separatism ja terrorism; märgib, et Hiinal on piirkonnas suur strateegiline ja majandushuvi, mis seisneb selle ülisuurte nafta- ja gaasivarude kasutamises ja Kesk-Aasia ühendamises Hiina rannikuga raudteede ja maanteede abil;

| 53. | tunneb heameelt Hiina ja Afganistani vaheliste sidemete arengu üle, kus kõnelusi peetakse ajaloos esimest korda kõrgema juhtkonna tasandil; on seisukohal, et Hiina võib suunava jõu lähenemisviisi kasutades täita Afganistani stabiliseerimisel pöördelist rolli, ja nõuab tungivalt tiheda koostöö edendamist ELi ja Hiina vahel selles küsimuses; |
| --- | --- |

53.

tunneb heameelt Hiina ja Afganistani vaheliste sidemete arengu üle, kus kõnelusi peetakse ajaloos esimest korda kõrgema juhtkonna tasandil; on seisukohal, et Hiina võib suunava jõu lähenemisviisi kasutades täita Afganistani stabiliseerimisel pöördelist rolli, ja nõuab tungivalt tiheda koostöö edendamist ELi ja Hiina vahel selles küsimuses;

| 54. | märgib, et Hiina juhtkond peab Ameerika uut uuendatud fookuse strateegiat USA katseks ohjeldada Hiina kiiret majanduslikku ja poliitilist tõusu; innustab Hiinat ja USAd hoiduma pingest ja võidurelvastumisest Vaikse ookeani piirkonnas; nõuab tungivalt, et Hiina kindlustaks vaba liikumise meredel; |
| --- | --- |

54.

märgib, et Hiina juhtkond peab Ameerika uut uuendatud fookuse strateegiat USA katseks ohjeldada Hiina kiiret majanduslikku ja poliitilist tõusu; innustab Hiinat ja USAd hoiduma pingest ja võidurelvastumisest Vaikse ookeani piirkonnas; nõuab tungivalt, et Hiina kindlustaks vaba liikumise meredel;

| 55. | on seisukohal, et äärmiselt tõsiselt tuleb arvesse võtta Hiina investeeringute suurendamise majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast mõju arenguriikides; |
| --- | --- |

55.

on seisukohal, et äärmiselt tõsiselt tuleb arvesse võtta Hiina investeeringute suurendamise majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast mõju arenguriikides;

| 56. | märgib, et Hiina suurenev kohalolu Aafrikas on eelkõige taristuprojektidele keskendudes aidanud kaasa majandusarengule; kiidab heaks asjaolu, et Hiina juhtkond on talle 20. juulil 2012. aastal Pekingis toimunud Hiina ja Aafrika koostööfoorumil tasakaalustamatu, toorainekeskse Aafrika poliitika pärast osaks saanud tõsise kriitika omaks võtnud, mida näitab Hiina praegune aktiivne tegevuste mitmekesistamine Aafrikas; tunneb heameelt riigi- ja parteijuhi Hu Jintao poolt Hiina ja Aafrika koostööfoorumil antud lubaduse üle anda järgmise kolme aasta jooksul Aafrika riikidele laenu rekordiliselt 20 miljardi USA dollari suuruses summas nende taristu, põllumajanduse, tootmise ja VKEde arendamiseks; tunneb heameelt selle üle, et Hiina väljendas toetust mäetööstuse läbipaistvuse algatusele (EITI), ja julgustab Hiina ametivõime järgima ülemaailmset suundumust suurema läbipaistvuse poole ja suurendama oma konkreetseid kohustusi selles valdkonnas; kutsub Euroopa Liitu üles jääma tähelepanelikuks Hiina poolt Aafrikasse tehtavate üha suuremate investeeringute poliitilise, majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju suhtes; |
| --- | --- |

56.

märgib, et Hiina suurenev kohalolu Aafrikas on eelkõige taristuprojektidele keskendudes aidanud kaasa majandusarengule; kiidab heaks asjaolu, et Hiina juhtkond on talle 20. juulil 2012. aastal Pekingis toimunud Hiina ja Aafrika koostööfoorumil tasakaalustamatu, toorainekeskse Aafrika poliitika pärast osaks saanud tõsise kriitika omaks võtnud, mida näitab Hiina praegune aktiivne tegevuste mitmekesistamine Aafrikas; tunneb heameelt riigi- ja parteijuhi Hu Jintao poolt Hiina ja Aafrika koostööfoorumil antud lubaduse üle anda järgmise kolme aasta jooksul Aafrika riikidele laenu rekordiliselt 20 miljardi USA dollari suuruses summas nende taristu, põllumajanduse, tootmise ja VKEde arendamiseks; tunneb heameelt selle üle, et Hiina väljendas toetust mäetööstuse läbipaistvuse algatusele (EITI), ja julgustab Hiina ametivõime järgima ülemaailmset suundumust suurema läbipaistvuse poole ja suurendama oma konkreetseid kohustusi selles valdkonnas; kutsub Euroopa Liitu üles jääma tähelepanelikuks Hiina poolt Aafrikasse tehtavate üha suuremate investeeringute poliitilise, majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju suhtes;

| 57. | tunneb muret selle pärast, et Hiina kasvav tähtsus Aafrikas on toonud kaasa tõsised sotsiaalsed pinged, ent peab tervitatavaks tõsiasja, et Hiina ettevõtted on väljendanud tahet panna oma Aafrikaga seotud ettevõtmistes suuremat rõhku sotsiaalsele vastutusele; nõuab tungivalt, et Hiina ametivõimud rajaksid oma poliitika Aafrikas inimõiguste, säästva arengu edendamise ja inimeste julgeoleku põhimõtetele ja nende austamisele; |
| --- | --- |

57.

tunneb muret selle pärast, et Hiina kasvav tähtsus Aafrikas on toonud kaasa tõsised sotsiaalsed pinged, ent peab tervitatavaks tõsiasja, et Hiina ettevõtted on väljendanud tahet panna oma Aafrikaga seotud ettevõtmistes suuremat rõhku sotsiaalsele vastutusele; nõuab tungivalt, et Hiina ametivõimud rajaksid oma poliitika Aafrikas inimõiguste, säästva arengu edendamise ja inimeste julgeoleku põhimõtetele ja nende austamisele;

| 58. | märgib Hiina üha suuremat kohalolu loodusvarade ekspluateerimises Ladina-Ameerikas, kus loodusvarade eksport Hiinasse on suurenenud 50 %; |
| --- | --- |

58.

märgib Hiina üha suuremat kohalolu loodusvarade ekspluateerimises Ladina-Ameerikas, kus loodusvarade eksport Hiinasse on suurenenud 50 %;

| 59. | innustab Hiinat kui maailma suurimat CO2-heite tekitajat võimendama oma juhtivat ja konstruktiivset rolli kliimamuutuse vastu võitlemises rahvusvahelise kogukonna koostöö edendamisel; väljendab heameelt 2011. aasta novembris Hiina ametivõimude esitatud valge raamatu üle kliimamuutuse vastu võitlemise poliitika ja meetmete kohta ning loodab selle peatset rakendamist; |
| --- | --- |

59.

innustab Hiinat kui maailma suurimat CO2-heite tekitajat võimendama oma juhtivat ja konstruktiivset rolli kliimamuutuse vastu võitlemises rahvusvahelise kogukonna koostöö edendamisel; väljendab heameelt 2011. aasta novembris Hiina ametivõimude esitatud valge raamatu üle kliimamuutuse vastu võitlemise poliitika ja meetmete kohta ning loodab selle peatset rakendamist;

| 60. | märgib, et inimestevahelised kontaktid võivad etendada üliolulist rolli parema vastastikuse mõistmise saavutamisel Hiina ja ELi vahel, aga ka mõnede tema teiste partneritega, näiteks USAga, kiidab sellega seoses heaks Hiina ja ELi vahelise liikuvuse soodustamise programmid; |
| --- | --- |

60.

märgib, et inimestevahelised kontaktid võivad etendada üliolulist rolli parema vastastikuse mõistmise saavutamisel Hiina ja ELi vahel, aga ka mõnede tema teiste partneritega, näiteks USAga, kiidab sellega seoses heaks Hiina ja ELi vahelise liikuvuse soodustamise programmid;

| 61. | palub Hiinal võtta absoluutseks prioriteediks parandada õiguskindlust välisettevõtjate jaoks võrdõiguslikkuse, vastastikkuse ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtete alusel; |
| --- | --- |

61.

palub Hiinal võtta absoluutseks prioriteediks parandada õiguskindlust välisettevõtjate jaoks võrdõiguslikkuse, vastastikkuse ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtete alusel;

o

o o

| 62. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa välisteenistusele, komisjonile, liikmesriikide, ühinejariikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Hiina Rahvavabariigi valitsusele, Hiina Rahvakongressile, Taiwani valitsusele ja Taiwani seadusandlikule Yuanile. |
| --- | --- |

62.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa välisteenistusele, komisjonile, liikmesriikide, ühinejariikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Hiina Rahvavabariigi valitsusele, Hiina Rahvakongressile, Taiwani valitsusele ja Taiwani seadusandlikule Yuanile.

---

(1)  EÜT L 250, 19.9.1985, lk 2.

(2)  EÜT L 6, 11.1.2000, lk 40.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0218.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0017.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0334.

(6)  ELT C 305 E, 14.12.2006, lk 219.

(7)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 132.

(8)  ELT C 305 E, 11.11.2010, lk 9.

(9)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 185.

(10)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 137.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0301.

(12)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 80.

(13)  ELT C 169 E, 15.6.2012, lk 81.

(14)  ELT C 288 E, 25.11.2006, lk 59.

(15)  ELT C 157 E, 6.7.2006, lk 471.

(16)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 118.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0474.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0257.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/137 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/137

---

P7_TA(2013)0098

Võistluste tulemuste kokkuleppimine ja korruptsioon spordis

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon võistluste tulemuste kokkuleppimise ja korruptsiooni kohta spordis (2013/2567(RSP))

(2016/C 036/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 20. septembri 2012. aasta Nicosia deklaratsiooni võistluste tulemuste kokkuleppimise vastase võitluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. septembri 2012. aasta Nicosia deklaratsiooni võistluste tulemuste kokkuleppimise vastase võitluse kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. jaanuari aasta 2011 teatist „Euroopa mõõtme arendamine spordis” (COM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. jaanuari aasta 2011 teatist „Euroopa mõõtme arendamine spordis” (COM(2011)0012),

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni Euroopa mõõtme kohta spordis (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni Euroopa mõõtme kohta spordis (1),

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2009. aasta resolutsiooni online-hasartmängude aususe kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2009. aasta resolutsiooni online-hasartmängude aususe kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni valget raamatut spordi kohta (COM(2007)0391), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni valget raamatut spordi kohta (COM(2007)0391),

| — | võttes arvesse oma 14. aprilli 2005. aasta resolutsiooni, mis käsitleb võitlust dopingu kasutamise vastu spordis (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. aprilli 2005. aasta resolutsiooni, mis käsitleb võitlust dopingu kasutamise vastu spordis (3),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Võitlus korruptsiooniga Euroopa Liidus” (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Võitlus korruptsiooniga Euroopa Liidus” (COM(2011)0308),

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni interneti hasartmängude kohta siseturul (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni interneti hasartmängude kohta siseturul (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. oktoobri 2012. aasta teatist „Interneti hasartmängusid käsitleva tervikliku Euroopa raamistiku suunas” (COM(2012)0596), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. oktoobri 2012. aasta teatist „Interneti hasartmängusid käsitleva tervikliku Euroopa raamistiku suunas” (COM(2012)0596),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. märtsi 2011. aasta rohelist raamatut interneti hasartmängude kohta siseturul (COM(2011)0128), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. märtsi 2011. aasta rohelist raamatut interneti hasartmängude kohta siseturul (COM(2011)0128),

| — | võttes arvesse oma 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel (5),

| — | võttes arvesse ettevalmistavat meedet „Euroopa partnerlused spordi valdkonnas” ja eelkõige selliste projektide koondamist, mille eesmärk on asjaomaste sidusrühmade harimise ja teavitamise teel ennetada võistluste tulemuste kokkuleppimist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettevalmistavat meedet „Euroopa partnerlused spordi valdkonnas” ja eelkõige selliste projektide koondamist, mille eesmärk on asjaomaste sidusrühmade harimise ja teavitamise teel ennetada võistluste tulemuste kokkuleppimist,

| — | võttes arvesse komisjoni soovitust võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse Euroopa Komisjonile volitused osalemiseks Euroopa Liidu nimel läbirääkimistes Euroopa Nõukogu rahvusvahelise konventsiooni üle, mis käsitleb võitlust sporditulemustega manipuleerimise vastu (COM(2012)0655), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni soovitust võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse Euroopa Komisjonile volitused osalemiseks Euroopa Liidu nimel läbirääkimistes Euroopa Nõukogu rahvusvahelise konventsiooni üle, mis käsitleb võitlust sporditulemustega manipuleerimise vastu (COM(2012)0655),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt tellitud ja 2012. aasta märtsis avaldatud uuringu „Võistluste tulemuste kokkuleppimine spordis” tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt tellitud ja 2012. aasta märtsis avaldatud uuringu „Võistluste tulemuste kokkuleppimine spordis” tulemusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 16. novembri 1989. aasta konventsiooni dopinguvastase võitluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 16. novembri 1989. aasta konventsiooni dopinguvastase võitluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 28. septembri 2011. aasta soovitust spordieetika edendamise kohta tulemustega manipuleerimise ja eelkõige võistluste tulemuste kokkuleppimisega võitlemiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 28. septembri 2011. aasta soovitust spordieetika edendamise kohta tulemustega manipuleerimise ja eelkõige võistluste tulemuste kokkuleppimisega võitlemiseks,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Europoli ühine uurimisrühm koodnimetusega „Operatsioon Veto” tõi päevavalgele laialdase jalgpallivõistluste tulemuste kokkuleppimise, kusjuures 680 mängu tulemused üle kogu maailma, sealhulgas 380 mängu tulemused Euroopas on kuulutatud kahtlaseks, ning arvestades, et uurimisrühm kirjeldas ka laiaulatuslikku tulemuste kokkuleppimise võrgustikku, mis ulatus otse spordimaailma keskmesse, kus 425 inimest on praegu kuriteos kahtlustatavad ja 50 inimest juba arreteeritud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Europoli ühine uurimisrühm koodnimetusega „Operatsioon Veto” tõi päevavalgele laialdase jalgpallivõistluste tulemuste kokkuleppimise, kusjuures 680 mängu tulemused üle kogu maailma, sealhulgas 380 mängu tulemused Euroopas on kuulutatud kahtlaseks, ning arvestades, et uurimisrühm kirjeldas ka laiaulatuslikku tulemuste kokkuleppimise võrgustikku, mis ulatus otse spordimaailma keskmesse, kus 425 inimest on praegu kuriteos kahtlustatavad ja 50 inimest juba arreteeritud;

| B. | arvestades, et Europoli avalduse kohaselt on need arvud kõigest jäämäe tipp; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Europoli avalduse kohaselt on need arvud kõigest jäämäe tipp;

| C. | arvestades, et paljud liikmesriigid on mõjutanud spordivõistluste tulemuste kokkuleppimisest, mis on murettekitav, sest võistluste tulemuste kokkuleppimine on seotud organiseeritud kuritegevusega ja see on suur ohuallikas peaaegu kõigi liikmesriikide spordiorganisatsioonidele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et paljud liikmesriigid on mõjutanud spordivõistluste tulemuste kokkuleppimisest, mis on murettekitav, sest võistluste tulemuste kokkuleppimine on seotud organiseeritud kuritegevusega ja see on suur ohuallikas peaaegu kõigi liikmesriikide spordiorganisatsioonidele;

| D. | arvestades, et võistluste tulemuste kokkuleppimine on kuritegevuse vorm, mis toob suurt tulu, ning samas on selles valdkonnas tehtud kohtuotsuste ja avastamise määr väga madal, ning arvestades, et seetõttu kasutavad kuritegelikud organisatsioonid seda oma ebaseaduslikus tegevuses, näiteks rahapesus ning inim- ja narkokaubanduses; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et võistluste tulemuste kokkuleppimine on kuritegevuse vorm, mis toob suurt tulu, ning samas on selles valdkonnas tehtud kohtuotsuste ja avastamise määr väga madal, ning arvestades, et seetõttu kasutavad kuritegelikud organisatsioonid seda oma ebaseaduslikus tegevuses, näiteks rahapesus ning inim- ja narkokaubanduses;

| E. | arvestades, et spordipettust (st ebaseaduslik tegevus spordis, kus on kokku lepitud teatud osa mängust, kuigi mitte tingimata selle lõpptulemus) võib olla raskem tuvastada kui traditsioonilist võistluste tulemuste kokkuleppimist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et spordipettust (st ebaseaduslik tegevus spordis, kus on kokku lepitud teatud osa mängust, kuigi mitte tingimata selle lõpptulemus) võib olla raskem tuvastada kui traditsioonilist võistluste tulemuste kokkuleppimist;

| F. | arvestades, et kuritegelikud organisatsioonid tegutsevad rahvusvahelisel tasandil ning omavad sidemeid üle kogu maailma, nii et ükski asutus, riik või organisatsioon ei oleks võimeline võistluste tulemuste kokkuleppimise probleemiga oma jõududega toime tulema; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kuritegelikud organisatsioonid tegutsevad rahvusvahelisel tasandil ning omavad sidemeid üle kogu maailma, nii et ükski asutus, riik või organisatsioon ei oleks võimeline võistluste tulemuste kokkuleppimise probleemiga oma jõududega toime tulema;

| G. | arvestades, et kogu sporti saab mõjutada ja spordieetika on ohus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kogu sporti saab mõjutada ja spordieetika on ohus;

| H. | arvestades, et selle ebaseadusliku tegevuse ülemaailmse olemuse tõttu ei ole praeguste mehhanismide abil võimalik kokkulepitud tulemustega spordivõistlusi vahetult tuvastada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et selle ebaseadusliku tegevuse ülemaailmse olemuse tõttu ei ole praeguste mehhanismide abil võimalik kokkulepitud tulemustega spordivõistlusi vahetult tuvastada;

| I. | arvestades, et spordiorganisatsioonide läbipaistvus, aruandekohustus ja demokraatia ehk teisisõnu hea valitsemistava on eeltingimus selleks, et spordiliikumine saaks olla edukas võistluste tulemuste kokkuleppimise ja spordipettuste vastases võitluses; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et spordiorganisatsioonide läbipaistvus, aruandekohustus ja demokraatia ehk teisisõnu hea valitsemistava on eeltingimus selleks, et spordiliikumine saaks olla edukas võistluste tulemuste kokkuleppimise ja spordipettuste vastases võitluses;

| J. | arvestades, et paljud spordiorganisatsioonid on juba võtnud selles valdkonnas meetmed, näiteks töötanud välja käitumiskoodeksid ja võtnud vastu täisleppimatuse poliitika; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et paljud spordiorganisatsioonid on juba võtnud selles valdkonnas meetmed, näiteks töötanud välja käitumiskoodeksid ja võtnud vastu täisleppimatuse poliitika;

| K. | arvestades, et kihlvedusid kokkulepitud tulemustega mängude kohta pakuvad peamiselt väljaspool ELi tegutsevad ettevõtjad, mistõttu on võistluste tulemuste kokkuleppimise vastasele võitlusele vaja pöörata rahvusvahelist tähelepanu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kihlvedusid kokkulepitud tulemustega mängude kohta pakuvad peamiselt väljaspool ELi tegutsevad ettevõtjad, mistõttu on võistluste tulemuste kokkuleppimise vastasele võitlusele vaja pöörata rahvusvahelist tähelepanu;

| L. | arvestades, et ekspertide arvates tekitavad üha enam muret teatavad isikud, kes kuritahtlikel eesmärkidel võtavad üle jalgpalliklubisid, et kasutada neid edasise võistluste tulemuste kokkuleppimise ja rahapesu vahendina; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ekspertide arvates tekitavad üha enam muret teatavad isikud, kes kuritahtlikel eesmärkidel võtavad üle jalgpalliklubisid, et kasutada neid edasise võistluste tulemuste kokkuleppimise ja rahapesu vahendina;

| M. | arvestades, et mõned spordiliidud juhivad tähelepanu asjaolule, et võistluste tulemuste kokkuleppimise tõttu ei pruugi sportlased oma palka õigeaegselt kätte saada, neid võidakse hirmutada ja nende vastu võidakse kasutada väljapressimist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et mõned spordiliidud juhivad tähelepanu asjaolule, et võistluste tulemuste kokkuleppimise tõttu ei pruugi sportlased oma palka õigeaegselt kätte saada, neid võidakse hirmutada ja nende vastu võidakse kasutada väljapressimist;

| 1. | kutsub kõiki peamisi sidusrühmi üles võtma endale isikliku vastutuse ja kujundama tervikliku lähenemisviisi, täiendades üksteise jõupingutusi võitluses võistluste tulemuste kokkuleppimise vastu spordis; |
| --- | --- |

1.

kutsub kõiki peamisi sidusrühmi üles võtma endale isikliku vastutuse ja kujundama tervikliku lähenemisviisi, täiendades üksteise jõupingutusi võitluses võistluste tulemuste kokkuleppimise vastu spordis;

| 2. | palub komisjonil välja töötada kooskõlastatud tegutsemisviisi võistluste tulemuste kokkuleppimise ja organiseeritud kuritegevuse vastu, kooskõlastades peamiste sidusrühmade (nt spordiorganisatsioonide, riigi korra- ja õiguskaitseasutuste ning hasartmängude korraldajate) jõupingutusi selles valdkonnas ja pakkudes platvormi aruteluks ning teabe ja parimate tavade vahetamiseks; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil välja töötada kooskõlastatud tegutsemisviisi võistluste tulemuste kokkuleppimise ja organiseeritud kuritegevuse vastu, kooskõlastades peamiste sidusrühmade (nt spordiorganisatsioonide, riigi korra- ja õiguskaitseasutuste ning hasartmängude korraldajate) jõupingutusi selles valdkonnas ja pakkudes platvormi aruteluks ning teabe ja parimate tavade vahetamiseks;

| 3. | kutsub spordiorganisatsioone üles rakendama täisleppimatuse poliitikat korruptsiooni suhtes (nii sisemiselt kui ka väliste lepingupartnerite suhtes), et vältida oma liikmete järeleandmist välisele survele; |
| --- | --- |

3.

kutsub spordiorganisatsioone üles rakendama täisleppimatuse poliitikat korruptsiooni suhtes (nii sisemiselt kui ka väliste lepingupartnerite suhtes), et vältida oma liikmete järeleandmist välisele survele;

| 4. | nõuab tungivalt, et spordiorganisatsioonid kehtestaksid kogu personali ja kõigi ametnike jaoks (sportlased, treenerid, kohtunikud, meditsiiniline ja tehniline personal ning klubide ja liitude juhid) käitumiskoodeksi, milles oleks esitatud võistluste tulemuste kokkuleppimise ohud, mis sisaldaks selget keeldu kihlveo või muudel eesmärkidel spordivõistluste tulemustega manipuleerida, milles oleks sätestatud vastavad sanktsioonid ning mis sisaldaks oma mängude peale kihla vedamise keeldu ning kohustust teatada lähenemiskatsetest võistluste tulemuste kokkuleppimise eesmärgil või edastada sellekohane teave, samuti peaks olema sisse seatud piisav süsteem rikkumisest teatajate kaitseks; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et spordiorganisatsioonid kehtestaksid kogu personali ja kõigi ametnike jaoks (sportlased, treenerid, kohtunikud, meditsiiniline ja tehniline personal ning klubide ja liitude juhid) käitumiskoodeksi, milles oleks esitatud võistluste tulemuste kokkuleppimise ohud, mis sisaldaks selget keeldu kihlveo või muudel eesmärkidel spordivõistluste tulemustega manipuleerida, milles oleks sätestatud vastavad sanktsioonid ning mis sisaldaks oma mängude peale kihla vedamise keeldu ning kohustust teatada lähenemiskatsetest võistluste tulemuste kokkuleppimise eesmärgil või edastada sellekohane teave, samuti peaks olema sisse seatud piisav süsteem rikkumisest teatajate kaitseks;

| 5. | kutsub kõiki spordiorganisatsioone üles kohustuma alati järgima head juhtimistava, et vähendada riski langeda tulemuste kokkuleppimine ohvriks; |
| --- | --- |

5.

kutsub kõiki spordiorganisatsioone üles kohustuma alati järgima head juhtimistava, et vähendada riski langeda tulemuste kokkuleppimine ohvriks;

| 6. | toonitab, kui oluline on spordi tervikluse kaitsel haridus; kutsub seepärast liikmesriike ja spordialaliite üles piisavalt teavitama ja harima sportlasi ja tarbijaid juba noorest peast ja spordi kõikidel (nii harrastajate kui ka elukutseliste) tasanditel; |
| --- | --- |

6.

toonitab, kui oluline on spordi tervikluse kaitsel haridus; kutsub seepärast liikmesriike ja spordialaliite üles piisavalt teavitama ja harima sportlasi ja tarbijaid juba noorest peast ja spordi kõikidel (nii harrastajate kui ka elukutseliste) tasanditel;

| 7. | soovitab spordiorganisatsioonidel alustada ja jätkata terviklikke ennetavaid ja harivaid programme, millega kaasneksid selged kohustused klubidele, liigadele ja liitudele, eelkõige seoses alaealistega, ning asutada distsiplinaarorgani, mis tegeleks võistluste tulemuste kokkuleppimise probleemiga; |
| --- | --- |

7.

soovitab spordiorganisatsioonidel alustada ja jätkata terviklikke ennetavaid ja harivaid programme, millega kaasneksid selged kohustused klubidele, liigadele ja liitudele, eelkõige seoses alaealistega, ning asutada distsiplinaarorgani, mis tegeleks võistluste tulemuste kokkuleppimise probleemiga;

| 8. | palub komisjonil soovitada kõikidel liikmesriikidel tungivalt võtta tulemuste kokkuleppimine sõnaselgelt siseriiklikusse kriminaalõigusesse, näha ette asjakohased sanktsioonid ja tagada, et kõik olemasolevad seaduselüngad kõrvaldataks põhiõigusi täielikult austaval viisil; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil soovitada kõikidel liikmesriikidel tungivalt võtta tulemuste kokkuleppimine sõnaselgelt siseriiklikusse kriminaalõigusesse, näha ette asjakohased sanktsioonid ja tagada, et kõik olemasolevad seaduselüngad kõrvaldataks põhiõigusi täielikult austaval viisil;

| 9. | avaldab heameelt käimasoleva arutelu üle, mille teemaks on võimalik Euroopa Nõukogu konventsioon sporditulemustega manipuleerimise vastase võitluse kohta, mis annab riiklikele süsteemidele vajalikud töövahendid, oskusteabe ja rahalised vahendid selle ohuga võitlemiseks; |
| --- | --- |

9.

avaldab heameelt käimasoleva arutelu üle, mille teemaks on võimalik Euroopa Nõukogu konventsioon sporditulemustega manipuleerimise vastase võitluse kohta, mis annab riiklikele süsteemidele vajalikud töövahendid, oskusteabe ja rahalised vahendid selle ohuga võitlemiseks;

| 10. | õhutab spordiorganisatsioone kohaldama juhtimisel kõrgetasemelisi ja kindlaid standardeid; |
| --- | --- |

10.

õhutab spordiorganisatsioone kohaldama juhtimisel kõrgetasemelisi ja kindlaid standardeid;

| 11. | palub komisjonil tagada, et kõik liikmesriigid keelaksid kihlveod alaealistega seotud võistlustel; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil tagada, et kõik liikmesriigid keelaksid kihlveod alaealistega seotud võistlustel;

| 12. | palub liikmesriikidel luua võitluseks võistluste tulemuste kokkuleppimisega spetsialiseeritud korrakaitseüksuse, kes ühtlasi toimiks peamiste sidusrühmadega sidepidamise ja koostöö keskusena, ning nõuda hasartmängude korraldajatelt, et nad annaksid sellele eriüksusele ja spordiorganisatsioonidele teavet ebaharilike hasartmängumustrite kohta nende edasiseks uurimiseks ja suunamiseks prokuratuuri; |
| --- | --- |

12.

palub liikmesriikidel luua võitluseks võistluste tulemuste kokkuleppimisega spetsialiseeritud korrakaitseüksuse, kes ühtlasi toimiks peamiste sidusrühmadega sidepidamise ja koostöö keskusena, ning nõuda hasartmängude korraldajatelt, et nad annaksid sellele eriüksusele ja spordiorganisatsioonidele teavet ebaharilike hasartmängumustrite kohta nende edasiseks uurimiseks ja suunamiseks prokuratuuri;

| 13. | kutsub liikmesriike üles tõhustama Euroopa õiguskaitsealast koostööd ühiste uurimisrühmade ja prokuratuuride vahelise koostöö abil; rõhutab, et on vaja võtta kasutusele ja tulemuslikult jõustada meetmed, millega võidelda ebaseaduslike kihlvedudega tegelevate veebisaitide ja anonüümsete kihlvedude vastu; on veendunud, et tuleks vahetada teavet inimeste kohta, keda on nimetatud seoses tulemuste kokkuleppimise eesmärgil sportlastele lähenemisega või kes on selles süüdi mõistetud; |
| --- | --- |

13.

kutsub liikmesriike üles tõhustama Euroopa õiguskaitsealast koostööd ühiste uurimisrühmade ja prokuratuuride vahelise koostöö abil; rõhutab, et on vaja võtta kasutusele ja tulemuslikult jõustada meetmed, millega võidelda ebaseaduslike kihlvedudega tegelevate veebisaitide ja anonüümsete kihlvedude vastu; on veendunud, et tuleks vahetada teavet inimeste kohta, keda on nimetatud seoses tulemuste kokkuleppimise eesmärgil sportlastele lähenemisega või kes on selles süüdi mõistetud;

| 14. | kutsub liikmesriike üles looma reguleerivaid asutusi, et tuvastada ebaseaduslikku tegevust ja korruptsiooni spordikihlvedude valdkonnas ja selle vastu võidelda, ning koguma, vahetama, analüüsima ja levitama tõendeid võistluste tulemuste kokkuleppimise, spordipettuste ja muude korruptsioonivormide kohta spordis nii Euroopas kui ka mujal; rõhutab, et tuleb teha tihedat koostööd teiste reguleerivate asutuste, sealhulgas litsentseerimisasutuste, täitevasutuste ja politseiga; |
| --- | --- |

14.

kutsub liikmesriike üles looma reguleerivaid asutusi, et tuvastada ebaseaduslikku tegevust ja korruptsiooni spordikihlvedude valdkonnas ja selle vastu võidelda, ning koguma, vahetama, analüüsima ja levitama tõendeid võistluste tulemuste kokkuleppimise, spordipettuste ja muude korruptsioonivormide kohta spordis nii Euroopas kui ka mujal; rõhutab, et tuleb teha tihedat koostööd teiste reguleerivate asutuste, sealhulgas litsentseerimisasutuste, täitevasutuste ja politseiga;

| 15. | nõuab tungivalt, et komisjon hõlbustaks teabevahetust nende reguleerivate asutuste vahel seoses ebaseaduslike või kahtlaste spordikihlvedudega; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et komisjon hõlbustaks teabevahetust nende reguleerivate asutuste vahel seoses ebaseaduslike või kahtlaste spordikihlvedudega;

| 16. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid teeksid koostööd kolmandate riikidega, et võidelda organiseeritud kuritegevuse vastu, mis on seotud võistluste tulemuste kokkuleppimisega, muu hulgas osaledes läbirääkimistel rahvusvahelise Euroopa Nõukogu konventsiooni üle, mis käsitleb võitlust sporditulemuste manipuleerimise vastu; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid teeksid koostööd kolmandate riikidega, et võidelda organiseeritud kuritegevuse vastu, mis on seotud võistluste tulemuste kokkuleppimisega, muu hulgas osaledes läbirääkimistel rahvusvahelise Euroopa Nõukogu konventsiooni üle, mis käsitleb võitlust sporditulemuste manipuleerimise vastu;

| 17. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon on avaldanud korruptsioonivastase poolaasta aruande, millele on lisatud iga liikmesriigi kohta eraldi analüüs ja mis sisaldab individuaalseid soovitusi (alates 2013. aastast); |
| --- | --- |

17.

väljendab heameelt selle üle, et komisjon on avaldanud korruptsioonivastase poolaasta aruande, millele on lisatud iga liikmesriigi kohta eraldi analüüs ja mis sisaldab individuaalseid soovitusi (alates 2013. aastast);

| 18. | soovitab nõukogul töötada ELi spordialase töökava (2011–2014) eesmärkide täitmise nimel, pöörates eriti tähelepanu liikmesriikide hariduskavade koostamisele, et suurendada teadlikkust sellistest sportlikest väärtustest nagu ausus, aus mäng ja kaasvõistlejate austamine; |
| --- | --- |

18.

soovitab nõukogul töötada ELi spordialase töökava (2011–2014) eesmärkide täitmise nimel, pöörates eriti tähelepanu liikmesriikide hariduskavade koostamisele, et suurendada teadlikkust sellistest sportlikest väärtustest nagu ausus, aus mäng ja kaasvõistlejate austamine;

| 19. | tervitab komisjoni algatust võtta 2014. aastal vastu soovitus kihlvedudega seotud võistlustulemuste kokkuleppimise ennetamise ja sellise tegevuse vastase võitluse parimate tavade kohta; |
| --- | --- |

19.

tervitab komisjoni algatust võtta 2014. aastal vastu soovitus kihlvedudega seotud võistlustulemuste kokkuleppimise ennetamise ja sellise tegevuse vastase võitluse parimate tavade kohta;

| 20. | väljendab heameelt asjaolu üle, et viiendal rahvusvahelisel kehakultuuri ja spordi valdkonna ministrite ja kõrgemate ametnike konverentsil käsitletakse spordieetika küsimust ja võitlust võistluste tulemuste kokkuleppimise vastu, ning usub, et see on sobiv foorum, kus arutada vajadust üleilmse võistluste tulemuste kokkuleppimise vastase organisatsiooni järele, ja kus kõik osalised saavad kohtuda, vahetada teavet, kooskõlastada tegevust ning edendada hea juhtimistava põhimõtteid; |
| --- | --- |

20.

väljendab heameelt asjaolu üle, et viiendal rahvusvahelisel kehakultuuri ja spordi valdkonna ministrite ja kõrgemate ametnike konverentsil käsitletakse spordieetika küsimust ja võitlust võistluste tulemuste kokkuleppimise vastu, ning usub, et see on sobiv foorum, kus arutada vajadust üleilmse võistluste tulemuste kokkuleppimise vastase organisatsiooni järele, ja kus kõik osalised saavad kohtuda, vahetada teavet, kooskõlastada tegevust ning edendada hea juhtimistava põhimõtteid;

| 21. | kutsub komisjoni üles selgitama välja need kolmandad riigid (näiteks Aasia kihlveoparadiisid), kellega tekib erilisi probleeme seoses kihlvedudega, mis puudutavad ELis toimuvatel spordiüritustel võistluste tulemuste kokkuleppimist, ning tegema nende riikidega selles võitluses rohkem koostööd; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles selgitama välja need kolmandad riigid (näiteks Aasia kihlveoparadiisid), kellega tekib erilisi probleeme seoses kihlvedudega, mis puudutavad ELis toimuvatel spordiüritustel võistluste tulemuste kokkuleppimist, ning tegema nende riikidega selles võitluses rohkem koostööd;

| 22. | kutsub nõukogu üles jätkama kiiresti ja endale kõrgeid eesmärke seades arutelusid ettepaneku üle võtta vastu uus rahapesu vastane direktiiv (COM(2013)0045), et võtta samme online-spordikihlvedude kasutamise vastu rahapesu eesmärgil; |
| --- | --- |

22.

kutsub nõukogu üles jätkama kiiresti ja endale kõrgeid eesmärke seades arutelusid ettepaneku üle võtta vastu uus rahapesu vastane direktiiv (COM(2013)0045), et võtta samme online-spordikihlvedude kasutamise vastu rahapesu eesmärgil;

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa, rahvusvahelistele ja riikide spordiorganisatsioonidele. |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa, rahvusvahelistele ja riikide spordiorganisatsioonidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0025.

(2)  ELT C 87 E, 1.4.2010, lk 30.

(3)  ELT C 33 E, 9.2.2006, lk 590.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0492.

(5)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 121.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/140 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/140

---

P7_TA(2013)0099

Jätkusuutlikkus ülemaailmses puuvilla väärtusahelas

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon jätkusuutlikkuse kohta ülemaailmses puuvilla väärtusahelas (2012/2841(RSP))

(2016/C 036/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3, 6 ja 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3, 6 ja 21,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 206 ja 207, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 206 ja 207,

| — | võttes arvesse Kreeka Vabariigi ühinemistingimusi ja asutamislepingutes tehtavaid muudatusi käsitleva akti protokolli nr 4 puuvilla kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kreeka Vabariigi ühinemistingimusi ja asutamislepingutes tehtavaid muudatusi käsitleva akti protokolli nr 4 puuvilla kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tähtsamaid konventsioone, eelkõige 26. juuni 1973. aasta konventsiooni nr 138 töölevõetava isiku vanuse alammäära kohta, 17. juuni 1999. aasta konventsiooni nr 182 lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise kohta, 21. juuni 2001. aasta konventsiooni nr 184 ohutuse ja tervishoiu kohta põllumajandussektoris, 9. juuli 1948. aasta konventsiooni nr 87 ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta, 8. juuni 1949. aasta konventsiooni nr 98 organiseerumise ja kollektiivläbirääkimiste õiguse kohta, 23. juuni 1975. aasta konventsiooni nr 141 maatöötajate organisatsioonide kohta ja 22. juuni 1981. aasta konventsiooni nr 155 tööohutuse ja -tervishoiu kohta ning ÜRO 20. novembri 1989. aasta konventsiooni lapse õiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tähtsamaid konventsioone, eelkõige 26. juuni 1973. aasta konventsiooni nr 138 töölevõetava isiku vanuse alammäära kohta, 17. juuni 1999. aasta konventsiooni nr 182 lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise kohta, 21. juuni 2001. aasta konventsiooni nr 184 ohutuse ja tervishoiu kohta põllumajandussektoris, 9. juuli 1948. aasta konventsiooni nr 87 ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta, 8. juuni 1949. aasta konventsiooni nr 98 organiseerumise ja kollektiivläbirääkimiste õiguse kohta, 23. juuni 1975. aasta konventsiooni nr 141 maatöötajate organisatsioonide kohta ja 22. juuni 1981. aasta konventsiooni nr 155 tööohutuse ja -tervishoiu kohta ning ÜRO 20. novembri 1989. aasta konventsiooni lapse õiguste kohta,

| — | võttes arvesse rahvusvahelist laste töö keelustamise programmi (IPEC) ja laste töö mõistmise programmi (UCW), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelist laste töö keelustamise programmi (IPEC) ja laste töö mõistmise programmi (UCW),

| — | võttes arvesse ELi liikmesust rahvusvahelistes tooraineorganisatsioonides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi liikmesust rahvusvahelistes tooraineorganisatsioonides,

| — | võttes arvesse 7.–11. oktoobril 2012. aastal toimunud puuvillasektori rahvusvahelise nõuandekomitee (ICAC) 71. täiskogu kohtumise tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7.–11. oktoobril 2012. aastal toimunud puuvillasektori rahvusvahelise nõuandekomitee (ICAC) 71. täiskogu kohtumise tulemusi,

| — | võttes arvesse 10.–15. juunil 2012. aastal Port Vilas (Vanuatu) toimunud AKV ministrite nõukogu 95. istungjärgu resolutsiooni puuvilla kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10.–15. juunil 2012. aastal Port Vilas (Vanuatu) toimunud AKV ministrite nõukogu 95. istungjärgu resolutsiooni puuvilla kohta,

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsioone inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (1) ning ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsioone inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (1) ning ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone toorainekaubanduse ja toorainetele juurdepääsu kohta, hindade kõikumise kohta põllumajandusliku tooraine turgudel, tuletisinstrumentide turgude, säästva arengu, veevarude ja laste töö kohta ning laste ärakasutamise kohta arengumaades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone toorainekaubanduse ja toorainetele juurdepääsu kohta, hindade kõikumise kohta põllumajandusliku tooraine turgudel, tuletisinstrumentide turgude, säästva arengu, veevarude ja laste töö kohta ning laste ärakasutamise kohta arengumaades,

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni (4), milles ei anta nõusolekut sõlmida ELi ja Usbekistani vahelise partnerlus- ja koostöölepingu juurde kuuluvat tekstiiliprotokolli, kuna parlament oli mures laste sunniviisilise töö kasutamise pärast puuvillakasvandustes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni (4), milles ei anta nõusolekut sõlmida ELi ja Usbekistani vahelise partnerlus- ja koostöölepingu juurde kuuluvat tekstiiliprotokolli, kuna parlament oli mures laste sunniviisilise töö kasutamise pärast puuvillakasvandustes,

| — | võttes arvesse ÜRO algatust Global Compact, Euroopa toorainete strateegiat, ettevõtete sotsiaalse vastutuse ELi strateegiat, ELi säästva arengu strateegiat, poliitikavaldkondade arengusidusust ning ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO algatust Global Compact, Euroopa toorainete strateegiat, ettevõtete sotsiaalse vastutuse ELi strateegiat, ELi säästva arengu strateegiat, poliitikavaldkondade arengusidusust ning ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava,

| — | võttes arvesse komisjoni 14. märtsi 2013. aasta avaldust puuvilla väärtusahela jätkusuutlikkuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. märtsi 2013. aasta avaldust puuvilla väärtusahela jätkusuutlikkuse kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et puuvill kuulub maakasutusest lähtudes kõige olulisemate põllukultuuride hulka, on tähtis tööhõive looja ning maakogukondade, kauplejate, tekstiilitööstuse ja tarbijate jaoks kogu maailmas hädavajalik toiduks mittekasutatav põllumajanduslik tooraine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et puuvill kuulub maakasutusest lähtudes kõige olulisemate põllukultuuride hulka, on tähtis tööhõive looja ning maakogukondade, kauplejate, tekstiilitööstuse ja tarbijate jaoks kogu maailmas hädavajalik toiduks mittekasutatav põllumajanduslik tooraine;

| B. | arvestades, et puuvill on kõige laiemalt kasutatav looduslik kiud, mida kasvatatakse enam kui 100 riigis ja millega kauplemisega on seotud ligikaudu 150 riiki; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et puuvill on kõige laiemalt kasutatav looduslik kiud, mida kasvatatakse enam kui 100 riigis ja millega kauplemisega on seotud ligikaudu 150 riiki;

| C. | arvestades, et puuvillatootmisega on seotud hinnanguliselt 100 miljonit maamajapidamist ning puuvillasektor on suur tööhõiveallikas ja pakub sissetulekut enam kui 250 miljonile inimesele selle põllumajandusliku väärtusahela tootmis-, töötlemis-, ladustamis- ja transpordietappides; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et puuvillatootmisega on seotud hinnanguliselt 100 miljonit maamajapidamist ning puuvillasektor on suur tööhõiveallikas ja pakub sissetulekut enam kui 250 miljonile inimesele selle põllumajandusliku väärtusahela tootmis-, töötlemis-, ladustamis- ja transpordietappides;

| D. | arvestades, et puuvillatootmises domineerivad Hiina, India ja USA, suurimad eksportijad on USA, India, Austraalia ja Brasiilia ning suurimad importijad Hiina, Bangladesh ja Türgi; arvestades, et Usbekistan on maailma suuruselt viies puuvilla eksportija ja suuruselt kuues tootja; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et puuvillatootmises domineerivad Hiina, India ja USA, suurimad eksportijad on USA, India, Austraalia ja Brasiilia ning suurimad importijad Hiina, Bangladesh ja Türgi; arvestades, et Usbekistan on maailma suuruselt viies puuvilla eksportija ja suuruselt kuues tootja;

| E. | arvestades, et enamikku Bangladeshi puuvillaimpordist kasutatakse ekspordile suunatud tekstiili- ja riidetööstuses, mis moodustab 80 % kogu tööstustoodangu ekspordist; arvestades, et enamik neist tekstiilesemetest ja riietest eksporditakse arenenud riikidesse, eelkõige ELi liikmesriikidesse, Kanadasse ja USAsse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et enamikku Bangladeshi puuvillaimpordist kasutatakse ekspordile suunatud tekstiili- ja riidetööstuses, mis moodustab 80 % kogu tööstustoodangu ekspordist; arvestades, et enamik neist tekstiilesemetest ja riietest eksporditakse arenenud riikidesse, eelkõige ELi liikmesriikidesse, Kanadasse ja USAsse;

| F. | arvestades, et ELis kasvatavad puuvilla 370 000 hektari suurusel maa-alal umbes 100 000 tootjat eelkõige Kreekas ja Hispaanias ning nad toodavad igal aastal 340 000 tonni lõugutatud puuvilla, mis moodustab kogu maailma lõugutatud puuvilla toodangust 1 %; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELis kasvatavad puuvilla 370 000 hektari suurusel maa-alal umbes 100 000 tootjat eelkõige Kreekas ja Hispaanias ning nad toodavad igal aastal 340 000 tonni lõugutatud puuvilla, mis moodustab kogu maailma lõugutatud puuvilla toodangust 1 %;

| G. | arvestades, et 2009. aastal sai EList puuvilla netoeksportija, tema ekspordi turuosa on 2,8 % ning peamised ekspordi sihtriigid on Türgi, Egiptus ja Hiina; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2009. aastal sai EList puuvilla netoeksportija, tema ekspordi turuosa on 2,8 % ning peamised ekspordi sihtriigid on Türgi, Egiptus ja Hiina;

| H. | arvestades, et ELi tekstiili- ja rõivatööstuse ekspordi väärtus oli 2011. aastal kokku 39 miljardit eurot ning tööd anti enam kui 1,8 miljonile töötajale 146 000 ettevõttes kogu ELis (5); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi tekstiili- ja rõivatööstuse ekspordi väärtus oli 2011. aastal kokku 39 miljardit eurot ning tööd anti enam kui 1,8 miljonile töötajale 146 000 ettevõttes kogu ELis (5);

| I. | arvestades, et puuvilla ökoloogiline jalajälg on pestitsiidide ja insektitsiidide liigse kasutamise (vastavalt 7 % ja 15 % ülemaailmsest tarbimisest) ning vee liigse tarbimise tõttu mitmekordistunud, mille tagajärjeks on mulla degradatsioon, reostuse suurenemine ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et puuvilla ökoloogiline jalajälg on pestitsiidide ja insektitsiidide liigse kasutamise (vastavalt 7 % ja 15 % ülemaailmsest tarbimisest) ning vee liigse tarbimise tõttu mitmekordistunud, mille tagajärjeks on mulla degradatsioon, reostuse suurenemine ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine;

| J. | arvestades, et enamik maailma puuvillasaagist on pärit niisutatud maalt ja see kurnab märkimisväärselt mageveevarusid; arvestades, et puuvilla kasvatamiseks kasutatakse rohkem insektitsiide üle kogu maailma kui ühegi teise põllukultuuri kasvatamiseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et enamik maailma puuvillasaagist on pärit niisutatud maalt ja see kurnab märkimisväärselt mageveevarusid; arvestades, et puuvilla kasvatamiseks kasutatakse rohkem insektitsiide üle kogu maailma kui ühegi teise põllukultuuri kasvatamiseks;

| K. | arvestades, et EL on suurim puuvillaga seotud arenguabi andja ELi-Aafrika puuvillapartnerluse ja teiste programmide kaudu (6) ning 2009. aastal oli EL vähim arenenud riikide tekstiili- ja rõivatoodangu peamine importija maailmas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL on suurim puuvillaga seotud arenguabi andja ELi-Aafrika puuvillapartnerluse ja teiste programmide kaudu (6) ning 2009. aastal oli EL vähim arenenud riikide tekstiili- ja rõivatoodangu peamine importija maailmas;

| L. | arvestades, et liidu üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP) (7) reform suurendab stiimuleid tähtsamate inim- ja tööõiguste ning keskkonna- ja hea valitsemistava standardite järgimiseks GSP+ kava kaudu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et liidu üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP) (7) reform suurendab stiimuleid tähtsamate inim- ja tööõiguste ning keskkonna- ja hea valitsemistava standardite järgimiseks GSP+ kava kaudu;

| M. | arvestades, et laste töö tegelikku hulka puuvilla väärtusahelas on raske hinnata, kuna teave on mittetäielik ja killustatud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et laste töö tegelikku hulka puuvilla väärtusahelas on raske hinnata, kuna teave on mittetäielik ja killustatud;

| N. | arvestades, et ILO hinnangul on kogu maailmas üle 215 miljoni lapstöölise, kellest 60 % töötab põllumajandussektoris (8); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ILO hinnangul on kogu maailmas üle 215 miljoni lapstöölise, kellest 60 % töötab põllumajandussektoris (8);

| O. | arvestades, et käesolevas resolutsioonis on laste töö määratletud vastavalt ILO konventsioonile nr 138 töölevõetava isiku vanuse alammäära kohta ning konventsioonile nr 182 lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise kohta; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et käesolevas resolutsioonis on laste töö määratletud vastavalt ILO konventsioonile nr 138 töölevõetava isiku vanuse alammäära kohta ning konventsioonile nr 182 lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise kohta;

| P. | arvestades, et suures enamikus maailma tähtsamates puuvillatootmisega tegelevates riikides esineb puuvilla kasvatamisel, kiudude ja seemnete koristamisel ning puuvilla lõugutamisel laste ja sunniviisilise töö eri vorme (9); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et suures enamikus maailma tähtsamates puuvillatootmisega tegelevates riikides esineb puuvilla kasvatamisel, kiudude ja seemnete koristamisel ning puuvilla lõugutamisel laste ja sunniviisilise töö eri vorme (9);

| Q. | arvestades, et puuvilla- ja tekstiilisektoris ei saa laste ja sunniviisilise töö vastu võidelda eraldi selle peamistest põhjustest: maapiirkondade vaesus ja muude sissetulekuvõimaluste puudumine, laste õiguste ebapiisav kaitse, suutmatus kehtestada koolikohustust kõigile lastele, jäigad kogukonnastruktuurid ja valitsevad hoiakud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et puuvilla- ja tekstiilisektoris ei saa laste ja sunniviisilise töö vastu võidelda eraldi selle peamistest põhjustest: maapiirkondade vaesus ja muude sissetulekuvõimaluste puudumine, laste õiguste ebapiisav kaitse, suutmatus kehtestada koolikohustust kõigile lastele, jäigad kogukonnastruktuurid ja valitsevad hoiakud;

| R. | arvestades, et töötingimused, sealhulgas tervishoiu- ja ohutusstandardid, on puuviljatootmises ning tekstiili- ja rõivatootmises jätkuvalt suurt muret tekitav küsimus eelkõige vähim arenenud riikides ja arenguriikides; arvestades, et ainuüksi Bangladeshis on alates 2006. aastast hukkunud tekstiiliettevõtetes puhkenud tulekahjudes 470 inimest; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et töötingimused, sealhulgas tervishoiu- ja ohutusstandardid, on puuviljatootmises ning tekstiili- ja rõivatootmises jätkuvalt suurt muret tekitav küsimus eelkõige vähim arenenud riikides ja arenguriikides; arvestades, et ainuüksi Bangladeshis on alates 2006. aastast hukkunud tekstiiliettevõtetes puhkenud tulekahjudes 470 inimest;

| S. | arvestades, et ICAC ühendab 41 puuvilla tootvat, tarbivat ja sellega kauplevat riiki ning püüab suurendada puuvillaturu läbipaistvust, tõstes teadlikkust, edendades rahvusvahelist koostööd, kogudes statistilisi andmeid, pakkudes tehnilist teavet ja prognoose puuvilla- ja tekstiiliturgude kohta; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ICAC ühendab 41 puuvilla tootvat, tarbivat ja sellega kauplevat riiki ning püüab suurendada puuvillaturu läbipaistvust, tõstes teadlikkust, edendades rahvusvahelist koostööd, kogudes statistilisi andmeid, pakkudes tehnilist teavet ja prognoose puuvilla- ja tekstiiliturgude kohta;

| T. | arvestades, et ICAC on endiselt üks vähestest rahvusvahelistest tooraineorganisatsioonidest, mille liige EL veel ei ole, ning arvestades, et seitse liidu liikmesriiki on praegu ICAC liikmed; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ICAC on endiselt üks vähestest rahvusvahelistest tooraineorganisatsioonidest, mille liige EL veel ei ole, ning arvestades, et seitse liidu liikmesriiki on praegu ICAC liikmed;

| U. | arvestades, et puuvill on liidu kaubandus-, arengu- ja põllumajanduseesmärkide seisukohalt ülioluline; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et puuvill on liidu kaubandus-, arengu- ja põllumajanduseesmärkide seisukohalt ülioluline;

| V. | arvestades, et liidu ühinemine ICACiga tõhustaks koostööd puuvillaküsimustes, muudaks meetmed järjekindlamaks ja suurendaks tema mõju puuvillapoliitika kujundamisel; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et liidu ühinemine ICACiga tõhustaks koostööd puuvillaküsimustes, muudaks meetmed järjekindlamaks ja suurendaks tema mõju puuvillapoliitika kujundamisel;

| W. | arvestades, et ICACi liikmesus võimaldaks liidul parandada juurdepääsu teabele ja analüütilistele nõuannetele, hõlbustada sidemeid ja partnerlussuhteid tekstiilisektori, puuvillatootjate ja ametiasutuste vahel; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ICACi liikmesus võimaldaks liidul parandada juurdepääsu teabele ja analüütilistele nõuannetele, hõlbustada sidemeid ja partnerlussuhteid tekstiilisektori, puuvillatootjate ja ametiasutuste vahel;

| X. | arvestades, et Euroopa Parlamendil palutakse anda nõusolek liidu ühinemiseks ICACiga; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Euroopa Parlamendil palutakse anda nõusolek liidu ühinemiseks ICACiga;

| 1. | nõuab, et võetaks täiendavaid kaubanduse moonutamise vastaseid meetmeid ja suurendataks tooraine tuletisinstrumentide turgude läbipaistvust; |
| --- | --- |

1.

nõuab, et võetaks täiendavaid kaubanduse moonutamise vastaseid meetmeid ja suurendataks tooraine tuletisinstrumentide turgude läbipaistvust;

| 2. | nõuab tungivalt, et kõik puuvillasektori sidusrühmad teeksid ICACi abil viivitamatult koostööd, et vähendada järsult keskkonnaseisundi halvenemist, sealhulgas veekasutuse jalajälge ning pestitsiidide ja insektitsiidide kasutamist; toonitab, et need jätkusuutmatud tootmisviisid seavad ohtu tulevase puuvillatootmise tingimused; peab liidu ühinemist ICACiga eeltingimuseks, et välja töötada ICACi ühine tööprogramm, mis käsitleks eeltoodud küsimusi; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et kõik puuvillasektori sidusrühmad teeksid ICACi abil viivitamatult koostööd, et vähendada järsult keskkonnaseisundi halvenemist, sealhulgas veekasutuse jalajälge ning pestitsiidide ja insektitsiidide kasutamist; toonitab, et need jätkusuutmatud tootmisviisid seavad ohtu tulevase puuvillatootmise tingimused; peab liidu ühinemist ICACiga eeltingimuseks, et välja töötada ICACi ühine tööprogramm, mis käsitleks eeltoodud küsimusi;

| 3. | rõhutab, kui tähtis on võidelda inimõiguste rikkumise, tööõiguse rikkumise ja keskkonnareostuse vastu terves puuvilla väärtusahelas, sealhulgas tekstiili- ja rõivasektoris; soovitab puuvillasektori rahvusvahelisel nõuandekomiteel töötada välja meetmed, mis lihtsustaksid valitsusvälistel organisatsioonidel sõltumatult jälgida inimõiguste rikkumisi kogu puuvilla väärtusahelas, ning palub, et liit, kui ta on saanud puuvillasektori rahvusvahelise nõuandekomitee liikmeks, oleks aktiivne selles küsimuses; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, kui tähtis on võidelda inimõiguste rikkumise, tööõiguse rikkumise ja keskkonnareostuse vastu terves puuvilla väärtusahelas, sealhulgas tekstiili- ja rõivasektoris; soovitab puuvillasektori rahvusvahelisel nõuandekomiteel töötada välja meetmed, mis lihtsustaksid valitsusvälistel organisatsioonidel sõltumatult jälgida inimõiguste rikkumisi kogu puuvilla väärtusahelas, ning palub, et liit, kui ta on saanud puuvillasektori rahvusvahelise nõuandekomitee liikmeks, oleks aktiivne selles küsimuses;

| 4. | rõhutab vajadust luua arengumaade väiketootjatele õiged tingimused juurdepääsuks liidu tekstiili- ja rõivatööstuse teenistuses olevatele peamistele väärtusahelatele, parandada puuvilla-tekstiili-rõiva väärtusahelat ning kasutada ära mahe- ja õiglase kaubanduse puuvilla potentsiaali; kutsub komisjoni üles hindama, kuidas saaks ELi riigihankealaste õigusaktidega toetada õiglase kaubanduse kasutuselevõttu puuvillasektoris; |
| --- | --- |

4.

rõhutab vajadust luua arengumaade väiketootjatele õiged tingimused juurdepääsuks liidu tekstiili- ja rõivatööstuse teenistuses olevatele peamistele väärtusahelatele, parandada puuvilla-tekstiili-rõiva väärtusahelat ning kasutada ära mahe- ja õiglase kaubanduse puuvilla potentsiaali; kutsub komisjoni üles hindama, kuidas saaks ELi riigihankealaste õigusaktidega toetada õiglase kaubanduse kasutuselevõttu puuvillasektoris;

| 5. | nõuab komisjonilt majanduspartnerluslepingute üle peetavate läbirääkimiste ja arengukoostöö rahastamisvahendi riiklike arengukavade raames tungivalt suuremaid jõupingutusi riiklike ja piirkondlike puuvillastrateegiate toetamisel puuvilla tootvates vähim arenenud riikides; |
| --- | --- |

5.

nõuab komisjonilt majanduspartnerluslepingute üle peetavate läbirääkimiste ja arengukoostöö rahastamisvahendi riiklike arengukavade raames tungivalt suuremaid jõupingutusi riiklike ja piirkondlike puuvillastrateegiate toetamisel puuvilla tootvates vähim arenenud riikides;

| 6. | mõistab karmilt hukka laste ja sunniviisilise töö kasutamise puuvillakasvandustes; |
| --- | --- |

6.

mõistab karmilt hukka laste ja sunniviisilise töö kasutamise puuvillakasvandustes;

| 7. | on seisukohal, et jätkusuutlikuma puuvilla väärtusahela saab luua ainult terviklik ja kooskõlastatud raamistik, mis tegeleb laste ja sunniviisilise töö aluspõhjustega ja mida rakendatakse pikaajaliselt; sellele vaatamata nõuab, et EL võtaks tõsiselt kõiki väidetavaid orjapidamise ja sunniviisilise töö juhtumeid puuvilla tarneahelas ning reageeriks kohaste sanktsioonidega; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et jätkusuutlikuma puuvilla väärtusahela saab luua ainult terviklik ja kooskõlastatud raamistik, mis tegeleb laste ja sunniviisilise töö aluspõhjustega ja mida rakendatakse pikaajaliselt; sellele vaatamata nõuab, et EL võtaks tõsiselt kõiki väidetavaid orjapidamise ja sunniviisilise töö juhtumeid puuvilla tarneahelas ning reageeriks kohaste sanktsioonidega;

| 8. | rõhutab, et puuvillasektori jätkusuutlikkus sõltub tootjatest, kauplejatest, sisenditarnijatest, tekstiilitootjatest, jaemüüjatest, kaubamärkidest, valitsustest, kodanikuühiskonnast ja tarbijatest; rõhutab, et õiglase kaubanduse kavades sätestatakse tihedam koostöö tarbijate ja tootjate vahel (muu hulgas puuvillasektoris), kelle erialateadmisi ja parimaid tavasid peaks hindama komisjon; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et puuvillasektori jätkusuutlikkus sõltub tootjatest, kauplejatest, sisenditarnijatest, tekstiilitootjatest, jaemüüjatest, kaubamärkidest, valitsustest, kodanikuühiskonnast ja tarbijatest; rõhutab, et õiglase kaubanduse kavades sätestatakse tihedam koostöö tarbijate ja tootjate vahel (muu hulgas puuvillasektoris), kelle erialateadmisi ja parimaid tavasid peaks hindama komisjon;

| 9. | kutsub kõiki puuvilla tootvaid riike üles looma keskkonda, mis võimaldab valitsusel, tööstusel, sõltumatutel valitsusvälistel organisatsioonidel ja ametiühinguorganisatsioonidel jälgida nõuetekohaselt töötingimusi puuvillasektoris ja neist teatada, samuti kutsub üles toetama põllumajandustootjate organisatsioone ja ametiühinguid püüdlustes suurendada sissetulekut ja parandada töötingimusi puuvillakasvandustes; toonitab, et on vaja, et need, kes on puuvillatööstuse tegeliku tootmise juures, teeniksid oma tööst inimväärset elatist ja saaksid osa hüvedest, mida teenivad puuvilla tootvad riigid; |
| --- | --- |

9.

kutsub kõiki puuvilla tootvaid riike üles looma keskkonda, mis võimaldab valitsusel, tööstusel, sõltumatutel valitsusvälistel organisatsioonidel ja ametiühinguorganisatsioonidel jälgida nõuetekohaselt töötingimusi puuvillasektoris ja neist teatada, samuti kutsub üles toetama põllumajandustootjate organisatsioone ja ametiühinguid püüdlustes suurendada sissetulekut ja parandada töötingimusi puuvillakasvandustes; toonitab, et on vaja, et need, kes on puuvillatööstuse tegeliku tootmise juures, teeniksid oma tööst inimväärset elatist ja saaksid osa hüvedest, mida teenivad puuvilla tootvad riigid;

| 10. | kiidab parema puuvilla algatust (BTI), Aafrikas toodetud puuvilla algatust, ülemaailmset orgaanilise tekstiili standardit (GOTS) ning muid mitme sidusrühma osalusega algatusi, mille eesmärk on suurendada puuvilla ja tekstiili väärtusahela jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

10.

kiidab parema puuvilla algatust (BTI), Aafrikas toodetud puuvilla algatust, ülemaailmset orgaanilise tekstiili standardit (GOTS) ning muid mitme sidusrühma osalusega algatusi, mille eesmärk on suurendada puuvilla ja tekstiili väärtusahela jätkusuutlikkust;

| 11. | nõuab tungivalt, et need riigid, kes ei ole veel ratifitseerinud ÜRO lapse õiguste konventsiooni või ILO konventsioone nr 138 ja 182 ning samuti ILO konventsioone nr 87, 98, 141 ja 155, ratifitseeriksid ja rakendaksid need konventsioonid kiiresti; on arvamusel, et valitsused peaksid võtma kõik asjakohased meetmed, et tõsta teadlikkust laste tööd käsitlevatest siseriiklikest ja rahvusvahelistest eeskirjadest ning põhilistest ILO konventsioonidest kogu puuvilla tootmise ahelas; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et need riigid, kes ei ole veel ratifitseerinud ÜRO lapse õiguste konventsiooni või ILO konventsioone nr 138 ja 182 ning samuti ILO konventsioone nr 87, 98, 141 ja 155, ratifitseeriksid ja rakendaksid need konventsioonid kiiresti; on arvamusel, et valitsused peaksid võtma kõik asjakohased meetmed, et tõsta teadlikkust laste tööd käsitlevatest siseriiklikest ja rahvusvahelistest eeskirjadest ning põhilistest ILO konventsioonidest kogu puuvilla tootmise ahelas;

| 12. | tuletab meelde, et liidu GSP – mis on ELi peamine kaubanduspoliitiline vahend edendamaks põhilisi inim- ja tööõigusi – kaudu antavad soodustused võidakse ajutiselt ära võtta, kui esineb tähtsamates ÜRO või ILO konventsioonides sätestatud peamiste inim- või tööõiguste tõsist ja süstemaatilist rikkumist; rõhutab Euroopa äriühingute vastutust nende standardite järgimise eest oma tarneahelas; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et liidu GSP – mis on ELi peamine kaubanduspoliitiline vahend edendamaks põhilisi inim- ja tööõigusi – kaudu antavad soodustused võidakse ajutiselt ära võtta, kui esineb tähtsamates ÜRO või ILO konventsioonides sätestatud peamiste inim- või tööõiguste tõsist ja süstemaatilist rikkumist; rõhutab Euroopa äriühingute vastutust nende standardite järgimise eest oma tarneahelas;

| 13. | rõhutab säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatava stimuleeriva erikorra (GSP+) tähtsust; |
| --- | --- |

13.

rõhutab säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatava stimuleeriva erikorra (GSP+) tähtsust;

| 14. | kutsub Euroopa Komisjoni üles uurima laste või sunniviisilise tööga toodetud kaupade tulemusliku jälgitavuse mehhanisme ja vajaduse korral esitama Euroopa Parlamendile vastava seadusandliku ettepaneku; |
| --- | --- |

14.

kutsub Euroopa Komisjoni üles uurima laste või sunniviisilise tööga toodetud kaupade tulemusliku jälgitavuse mehhanisme ja vajaduse korral esitama Euroopa Parlamendile vastava seadusandliku ettepaneku;

| 15. | palub nõukogul teha otsuse ICACi liikmesuse tingimuste kohta, mis võimaldaks liidul ühineda ICACiga ainupädevuse raames; |
| --- | --- |

15.

palub nõukogul teha otsuse ICACi liikmesuse tingimuste kohta, mis võimaldaks liidul ühineda ICACiga ainupädevuse raames;

| 16. | kutsub puuvilla väärtusahelas osalejaid üles vältima ühepoolseid meetmeid, näiteks ekspordikeelde, taotlema suuremat läbipaistvust ja kooskõlastamist, et vähendada hindade kõikumist ja spekuleerimisvõimalusi, ning töötama selle nimel, et tagada avatud turul puuvillakiududega kauplemise jälgitavus; |
| --- | --- |

16.

kutsub puuvilla väärtusahelas osalejaid üles vältima ühepoolseid meetmeid, näiteks ekspordikeelde, taotlema suuremat läbipaistvust ja kooskõlastamist, et vähendada hindade kõikumist ja spekuleerimisvõimalusi, ning töötama selle nimel, et tagada avatud turul puuvillakiududega kauplemise jälgitavus;

| 17. | peab oluliseks kaitsta liidus puuvillatootmist, tugevdades kõige enam mõjutatud piirkondadele mõeldud üleminekuperioodi ümberkorraldusmeetmeid; |
| --- | --- |

17.

peab oluliseks kaitsta liidus puuvillatootmist, tugevdades kõige enam mõjutatud piirkondadele mõeldud üleminekuperioodi ümberkorraldusmeetmeid;

| 18. | palub ICACil hinnata korrapäraselt puuvilla sotsiaalset, keskkonnaalast ja majanduslikku mõju käsitleva ekspertrühma kaudu puuvillatootmise sotsiaalset ja keskkonnamõju ning avaldada selle hindamise tulemused; |
| --- | --- |

18.

palub ICACil hinnata korrapäraselt puuvilla sotsiaalset, keskkonnaalast ja majanduslikku mõju käsitleva ekspertrühma kaudu puuvillatootmise sotsiaalset ja keskkonnamõju ning avaldada selle hindamise tulemused;

| 19. | palub ICACil kaaluda võimalust luua tõhus ülemaailmne märgistussüsteem, mis tagab, et toodete valmistamisel ei ole üheski tarneahela ega tootmisprotsessi etapis kasutatud laste või sunniviisilist tööd; |
| --- | --- |

19.

palub ICACil kaaluda võimalust luua tõhus ülemaailmne märgistussüsteem, mis tagab, et toodete valmistamisel ei ole üheski tarneahela ega tootmisprotsessi etapis kasutatud laste või sunniviisilist tööd;

| 20. | kutsub Hiina Rahvavabariiki kui suurimate puuvillavarudega suurimat puuvillaturgu üles kaaluma ICACiga ühinemist ning täitma puuvillasektoris edasiviivat rolli; kutsub lisaks Hiina Rahvavabariiki üles võitlema otsustavalt laste ja sunniviisilise töö kasutamise vastu puuvilla- ja tekstiilisektoris; |
| --- | --- |

20.

kutsub Hiina Rahvavabariiki kui suurimate puuvillavarudega suurimat puuvillaturgu üles kaaluma ICACiga ühinemist ning täitma puuvillasektoris edasiviivat rolli; kutsub lisaks Hiina Rahvavabariiki üles võitlema otsustavalt laste ja sunniviisilise töö kasutamise vastu puuvilla- ja tekstiilisektoris;

| 21. | palub komisjonil teha järgmist:






  i) | anda Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru oma tööst ja tegevusest rahvusvahelistes tooraineorganisatsioonides, sealhulgas ICACis; |
| --- | --- | --- |

21.

palub komisjonil teha järgmist:

i)

anda Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru oma tööst ja tegevusest rahvusvahelistes tooraineorganisatsioonides, sealhulgas ICACis;

| ii) | kasutada täiel määral ära ICACi liikmesuse võimalused, et taotleda suuremat läbipaistvust puuvillarõivaste tööstuse turul ja püüelda jätkusuutlikkuse poole; |
| --- | --- |

ii)

kasutada täiel määral ära ICACi liikmesuse võimalused, et taotleda suuremat läbipaistvust puuvillarõivaste tööstuse turul ja püüelda jätkusuutlikkuse poole;

| iii) | reageerida kiiresti igale võimalikule puuvillaekspordi piirangule ja muudele meetmetele, millega kaasneb hindade liigne kõikumine; |
| --- | --- |

iii)

reageerida kiiresti igale võimalikule puuvillaekspordi piirangule ja muudele meetmetele, millega kaasneb hindade liigne kõikumine;

| iv) | tagada jätkuvalt, et võetakse kuulda Euroopa puuvillakasvatajaid, toorpuuvillatöötlejaid, puuvillaga kauplejaid ja puuvilla uurivaid teadlasi; |
| --- | --- |

iv)

tagada jätkuvalt, et võetakse kuulda Euroopa puuvillakasvatajaid, toorpuuvillatöötlejaid, puuvillaga kauplejaid ja puuvilla uurivaid teadlasi;

| v) | parandada ülemaailmsete puuvilla tarne- ja väärtusahelate kooskõlastamist, nende kohta statistiliste andmete kogumist, prognooside tegemist, teabe jagamist ning jälgimist; |
| --- | --- |

v)

parandada ülemaailmsete puuvilla tarne- ja väärtusahelate kooskõlastamist, nende kohta statistiliste andmete kogumist, prognooside tegemist, teabe jagamist ning jälgimist;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, puuvillasektori rahvusvahelisele nõuandekomiteele (ICAC), Rahvusvahelisele Tööorganisatsioonile (ILO), ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonile (FAO), Põllumajanduse Arendamise Rahvusvahelisele Fondile (IFAD), ÜRO Lastefondile (UNICEF), Maailmapangale, Maailma Kaubandusorganisatsioonile (WTO) ning Hiina Rahvavabariigi valitsusele. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, puuvillasektori rahvusvahelisele nõuandekomiteele (ICAC), Rahvusvahelisele Tööorganisatsioonile (ILO), ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonile (FAO), Põllumajanduse Arendamise Rahvusvahelisele Fondile (IFAD), ÜRO Lastefondile (UNICEF), Maailmapangale, Maailma Kaubandusorganisatsioonile (WTO) ning Hiina Rahvavabariigi valitsusele.

---

(1)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 31.

(2)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 101.

(3)  ELT L 303, 31.10.2012, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0586.

(5)  EL 27 tekstiili- ja rõivatööstus 2011. aastal, Euroopa rõiva- ja tekstiiltoodete organisatsioon (Euratex), 2011.

(6)  ELi ja selle liikmete poolt alates 2004. aastast Aafrika puuvillale suunatud arenguabi koguväärtus on ületanud 350 miljoni euro piiri. Vt puuvillaga seotud arenguabi andmeid, 31.5.2012.

(7)  Vaata 13. juuni 2012. aasta vastuvõetud teksti, P7_TA(2012)0241.

(8)  ILO-IPEC, Laste töö areng maailmas: 2004.–2008. aasta suundumuste hindamine, 2011.

(9)  „Literature Review and Research Evaluation relating to Social Impacts of Global Cotton Production for ICAC Expert Panel on the Social, Environmental and Economic Performance of Cotton (SEEP)”, juuli 2008.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/145 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/145

---

P7_TA(2013)0100

Olukord Bangladeshis

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon olukorra kohta Bangladeshis (2013/2561(RSP))

(2016/C 036/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Bangladeshi kohta, eriti 17. jaanuari 2013. aasta (1), 6. septembri 2007. aasta (2) ja 10. juuli 2008. aasta (3) resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Bangladeshi kohta, eriti 17. jaanuari 2013. aasta (1), 6. septembri 2007. aasta (2) ja 10. juuli 2008. aasta (3) resolutsioone,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Bangladeshi Rahvavabariigi vahel sõlmitud partnerlus- ja arengualast koostöölepingut (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Bangladeshi Rahvavabariigi vahel sõlmitud partnerlus- ja arengualast koostöölepingut (4),

| — | võttes arvesse Bangladeshi parlamendis 1973. aastal vastu võetud rahvusvahelise kriminaalkohtu seadust, millega nähakse ette isikute vahistamine, vastutuselevõtmine ja karistamine genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude, sõjakuritegude ja muude kuritegude eest vastavalt rahvusvahelisele õigusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bangladeshi parlamendis 1973. aastal vastu võetud rahvusvahelise kriminaalkohtu seadust, millega nähakse ette isikute vahistamine, vastutuselevõtmine ja karistamine genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude, sõjakuritegude ja muude kuritegude eest vastavalt rahvusvahelisele õigusele,

| — | võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 22. jaanuari 2013. aasta avaldust seoses Bangladeshi rahvusvahelises kriminaalkohtus langetatud surmaotsusega ja 2. märtsi 2013. aasta avaldust seoses vägivallaga Bangladeshis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 22. jaanuari 2013. aasta avaldust seoses Bangladeshi rahvusvahelises kriminaalkohtus langetatud surmaotsusega ja 2. märtsi 2013. aasta avaldust seoses vägivallaga Bangladeshis,

| — | võttes arvesse 7. veebruari 2013. aasta ühisavaldust, mille koostasid ÜRO eriraportöör kohtuväliste, lihtmenetluse korras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste alal ning ÜRO eriraportöör kohtute ja advokaatide sõltumatuse alal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. veebruari 2013. aasta ühisavaldust, mille koostasid ÜRO eriraportöör kohtuväliste, lihtmenetluse korras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste alal ning ÜRO eriraportöör kohtute ja advokaatide sõltumatuse alal,

| — | võttes arvesse ÜRO põhikirjas sätestatud põhimõtteid, inimõiguste ülddeklaratsiooni, 1993. aasta Viini deklaratsiooni ja inimõiguste maailmakonverentsi tegevuskava ning 1995. aasta sotsiaalse arengu Kopenhaageni deklaratsiooni ja sellega seotud tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO põhikirjas sätestatud põhimõtteid, inimõiguste ülddeklaratsiooni, 1993. aasta Viini deklaratsiooni ja inimõiguste maailmakonverentsi tegevuskava ning 1995. aasta sotsiaalse arengu Kopenhaageni deklaratsiooni ja sellega seotud tegevuskava,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et ELil on Bangladeshiga head, pikaajalised suhted, sealhulgas partnerlus- ja arengualase koostöölepingu kaudu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELil on Bangladeshiga head, pikaajalised suhted, sealhulgas partnerlus- ja arengualase koostöölepingu kaudu;

| B. | arvestades, et valimiskampaania ühe keskse lubaduse täitmiseks moodustas Awami Liiga valitsus eesotsas Sheik Hasinaga sõjakuritegude kohtu, et see menetleks endise Ida- ja Lääne-Pakistani vahel 1971. aastal üheksa kuud väldanud iseseisvussõja käigus toime pandud massimõrvu, milles tapeti 300 000 kuni 3 miljonit inimest ja vägistati umbes 200 000 naist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et valimiskampaania ühe keskse lubaduse täitmiseks moodustas Awami Liiga valitsus eesotsas Sheik Hasinaga sõjakuritegude kohtu, et see menetleks endise Ida- ja Lääne-Pakistani vahel 1971. aastal üheksa kuud väldanud iseseisvussõja käigus toime pandud massimõrvu, milles tapeti 300 000 kuni 3 miljonit inimest ja vägistati umbes 200 000 naist;

| C. | arvestades, et ühest ajaloo rängimast massimõrvast saadud trauma vaevab veel 40 aastat hiljem paljusid Bangladeshi elanikke, kellele kohtuprotsessid peaksid pakkuma kaaluka tõehetke ja hüvituse nende kannatuste eest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühest ajaloo rängimast massimõrvast saadud trauma vaevab veel 40 aastat hiljem paljusid Bangladeshi elanikke, kellele kohtuprotsessid peaksid pakkuma kaaluka tõehetke ja hüvituse nende kannatuste eest;

| D. | arvestades, et 21. jaanuaril 2013 kuulutas Bangladeshi rahvusvaheline kriminaalkohus (RKK) välja kohtuotsuse Abdul Kalam Azadile 1971. aasta iseseisvussõjas sooritatud inimsusevastaste kuritegude eest ja mõistis ta tagaselja surma; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 21. jaanuaril 2013 kuulutas Bangladeshi rahvusvaheline kriminaalkohus (RKK) välja kohtuotsuse Abdul Kalam Azadile 1971. aasta iseseisvussõjas sooritatud inimsusevastaste kuritegude eest ja mõistis ta tagaselja surma;

| E. | arvestades, et kui RKK Abdul Qader Mollah’ 5. veebruaril 2013 eluks ajaks vangi mõistis, vallandas see Dhaka Shahbaghi linnajaos peamiselt noorte emotsionaalsed, kuid üldiselt rahumeelsed meeleavaldused; arvestades, et see nn Shahbaghi liikumine nõudis otsuse muutmist surmanuhtluseks ning usuäärmuslusest vaba poliitikat ja ühiskonda; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kui RKK Abdul Qader Mollah’ 5. veebruaril 2013 eluks ajaks vangi mõistis, vallandas see Dhaka Shahbaghi linnajaos peamiselt noorte emotsionaalsed, kuid üldiselt rahumeelsed meeleavaldused; arvestades, et see nn Shahbaghi liikumine nõudis otsuse muutmist surmanuhtluseks ning usuäärmuslusest vaba poliitikat ja ühiskonda;

| F. | arvestades, et nende protestide järel lisas valitsus 1973. aasta RKK seadusesse sätte, millega hagejatel võimaldatakse kohtu otsus edasi kaevata; arvestades, et seega võidakse Abdul Qader Mollah’ kohtuotsus muuta surmanuhtluseks; arvestades, et selline tagasiulatuva jõuga seadusandlus rikub õiglase kohtupidamise norme, õõnestab RKK tegevuse seaduslikkust ning rikub rahvusvahelise õiguse põhimõtet, mis keelab kedagi kaks korda samas asjas vastutusele võtta (ne bis in idem – mitte kaks korda samas asjas), mis on sätestatud ka kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis (artikli 14 lõige 7), millega Bangladesh on ühinenud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et nende protestide järel lisas valitsus 1973. aasta RKK seadusesse sätte, millega hagejatel võimaldatakse kohtu otsus edasi kaevata; arvestades, et seega võidakse Abdul Qader Mollah’ kohtuotsus muuta surmanuhtluseks; arvestades, et selline tagasiulatuva jõuga seadusandlus rikub õiglase kohtupidamise norme, õõnestab RKK tegevuse seaduslikkust ning rikub rahvusvahelise õiguse põhimõtet, mis keelab kedagi kaks korda samas asjas vastutusele võtta (ne bis in idem – mitte kaks korda samas asjas), mis on sätestatud ka kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis (artikli 14 lõige 7), millega Bangladesh on ühinenud;

| G. | arvestades, et mitmed valitseva partei Awami Liiga juhid, nende seas ka siseminister, on toetanud Shabaghi liikumise nõudmisi, väites et partei Jamaat-e-Islami tuleks keelustada ja sellega seotud meediakanalid sulgeda; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mitmed valitseva partei Awami Liiga juhid, nende seas ka siseminister, on toetanud Shabaghi liikumise nõudmisi, väites et partei Jamaat-e-Islami tuleks keelustada ja sellega seotud meediakanalid sulgeda;

| H. | arvestades, et 28. veebruaril 2013 mõistis RKK oma otsusega surma Jamaat-e-Islami partei aseesimehe Delwar Hossain Sayeedi, keda süüdistati muu hulgas hindu vähemuse tagakiusamises; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 28. veebruaril 2013 mõistis RKK oma otsusega surma Jamaat-e-Islami partei aseesimehe Delwar Hossain Sayeedi, keda süüdistati muu hulgas hindu vähemuse tagakiusamises;

| I. | arvestades, et selle värskeima kohtuotsuse järel olukord halvenes ning Jamaat-e-Islami partei toetajate vägivaldsetes meeleavaldustes hukkus üle 60 inimese; arvestades, et vabaühenduste teatel avas politsei Jamaati liikmete ja toetajate rünnakutele vastates muu hulgas tule lahingupadrunitega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et selle värskeima kohtuotsuse järel olukord halvenes ning Jamaat-e-Islami partei toetajate vägivaldsetes meeleavaldustes hukkus üle 60 inimese; arvestades, et vabaühenduste teatel avas politsei Jamaati liikmete ja toetajate rünnakutele vastates muu hulgas tule lahingupadrunitega;

| J. | arvestades, et teadete kohaselt ründasid Jamaati aktivistid ja osa Bangladeshi Natsionalistliku Partei toetajaid hiljaaegu enam kui 40 hindu templit ning hindude kodusid ja kauplusi kogu Bangladeshis, jättes sajad inimesed kodutuks; arvestades, et Bangladeshi hindu ja muud vähemused (näiteks Ahmadiyya moslemid) on korduvalt pidanud taluma vägivalda ja tagakiusamist, eriti 1971. aasta iseseisvussõja ajal ning 2001. aasta valimiste järel, ning et seetõttu lahkus aastatel 2001–2011 Bangladeshist umbes 900 000 hindut; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et teadete kohaselt ründasid Jamaati aktivistid ja osa Bangladeshi Natsionalistliku Partei toetajaid hiljaaegu enam kui 40 hindu templit ning hindude kodusid ja kauplusi kogu Bangladeshis, jättes sajad inimesed kodutuks; arvestades, et Bangladeshi hindu ja muud vähemused (näiteks Ahmadiyya moslemid) on korduvalt pidanud taluma vägivalda ja tagakiusamist, eriti 1971. aasta iseseisvussõja ajal ning 2001. aasta valimiste järel, ning et seetõttu lahkus aastatel 2001–2011 Bangladeshist umbes 900 000 hindut;

| K. | arvestades, et RKKs on praegu pooleli mitmed muud kohtuasjad ning on tõsine oht, et nende kaebealustele võidakse määrata süüdimõistvad ja surmaotsused; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et RKKs on praegu pooleli mitmed muud kohtuasjad ning on tõsine oht, et nende kaebealustele võidakse määrata süüdimõistvad ja surmaotsused;

| L. | arvestades, et ÜRO eriraportöör kohtuväliste, lihtmenetluse korras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste alal ning ÜRO eriraportöör kohtute ja advokaatide sõltumatuse alal, samuti inimõigusorganisatsioonid on väljendanud muret kohtu väidetavate puuduste pärast seoses õiglase kohtupidamise ja korrakohase kohtumenetlusega ning eriti asjaoluga, et üks protsess toimus tagaselja; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ÜRO eriraportöör kohtuväliste, lihtmenetluse korras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste alal ning ÜRO eriraportöör kohtute ja advokaatide sõltumatuse alal, samuti inimõigusorganisatsioonid on väljendanud muret kohtu väidetavate puuduste pärast seoses õiglase kohtupidamise ja korrakohase kohtumenetlusega ning eriti asjaoluga, et üks protsess toimus tagaselja;

| 1. | on tõsiselt mures seoses Bangladeshis hiljuti RKK otsuste järel toimunud vägivallapuhangutega ning avaldab kurbust neis hukkunute pärast; |
| --- | --- |

1.

on tõsiselt mures seoses Bangladeshis hiljuti RKK otsuste järel toimunud vägivallapuhangutega ning avaldab kurbust neis hukkunute pärast;

| 2. | avaldab kaastunnet selles vägivallas hukkunute ja vigastatute omastele ja lähedastele; |
| --- | --- |

2.

avaldab kaastunnet selles vägivallas hukkunute ja vigastatute omastele ja lähedastele;

| 3. | tunnistab leppimise, õigluse ning 1971. aasta iseseisvussõjas sooritatud kuritegude eest vastutuselevõtmise vajalikkust; rõhutab sellega seoses RKK tähtsust; |
| --- | --- |

3.

tunnistab leppimise, õigluse ning 1971. aasta iseseisvussõjas sooritatud kuritegude eest vastutuselevõtmise vajalikkust; rõhutab sellega seoses RKK tähtsust;

| 4. | kinnitab veel kord oma otsustavat vastuseisu surmanuhtlusele kõikjal ja mis tahes asjaoludel; |
| --- | --- |

4.

kinnitab veel kord oma otsustavat vastuseisu surmanuhtlusele kõikjal ja mis tahes asjaoludel;

| 5. | kutsub Bangladeshi ametivõime üles kõik surmaotsused ära muutma, tuginema positiivsele asjaolule, et 2012. aastal ei toimunud ühtegi hukkamist, ning esimese sammuna teel surmanuhtluse kaotamise suunas kehtestama ametliku moratooriumi surmaotsuste täideviimisele; |
| --- | --- |

5.

kutsub Bangladeshi ametivõime üles kõik surmaotsused ära muutma, tuginema positiivsele asjaolule, et 2012. aastal ei toimunud ühtegi hukkamist, ning esimese sammuna teel surmanuhtluse kaotamise suunas kehtestama ametliku moratooriumi surmaotsuste täideviimisele;

| 6. | taunib selliseid teatatud puudusi RKK toimimises nagu väidetav tunnistajate hirmutamine, ahistamine ja sunnitud kadumised, samuti tõendid kohtunike, prokuröride ja valitsuse ebaseaduslikust koostööst; eelkõige nõuab, et õiguskaitseasutused tugevdaksid meetmeid tulemusliku tunnistajakaitse tagamiseks; |
| --- | --- |

6.

taunib selliseid teatatud puudusi RKK toimimises nagu väidetav tunnistajate hirmutamine, ahistamine ja sunnitud kadumised, samuti tõendid kohtunike, prokuröride ja valitsuse ebaseaduslikust koostööst; eelkõige nõuab, et õiguskaitseasutused tugevdaksid meetmeid tulemusliku tunnistajakaitse tagamiseks;

| 7. | palub Bangladeshi valitsusel tagada, et RKK järgiks rangelt riiklikke ja rahvusvahelisi õigusstandardeid; rõhutab sellega seoses vaba, õiglase ja läbipaistva kohtumenetluse tagamist ning ohvrite õigust kaitsele, tõele, õiglusele ja hüvitusele; |
| --- | --- |

7.

palub Bangladeshi valitsusel tagada, et RKK järgiks rangelt riiklikke ja rahvusvahelisi õigusstandardeid; rõhutab sellega seoses vaba, õiglase ja läbipaistva kohtumenetluse tagamist ning ohvrite õigust kaitsele, tõele, õiglusele ja hüvitusele;

| 8. | palub Bangladeshi valitsusel kahekordistada pingutusi korra ja õigusriigi põhimõtete jõustamiseks; tuletab valitsusele meelde, et ta peab täitma oma rahvusvahelised kohustused inimõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

8.

palub Bangladeshi valitsusel kahekordistada pingutusi korra ja õigusriigi põhimõtete jõustamiseks; tuletab valitsusele meelde, et ta peab täitma oma rahvusvahelised kohustused inimõiguste valdkonnas;

| 9. | mõistab otsustavalt hukka Jamaat-e-Islami toetajate ja temaga seotud isikute vägivalla õiguskaitsjate, RKK otsuste pooldajate ning usu- ja rahvusvähemuste vastu; taunib resoluutselt igasugust valimatut vägivalda tavakodanike kallal; |
| --- | --- |

9.

mõistab otsustavalt hukka Jamaat-e-Islami toetajate ja temaga seotud isikute vägivalla õiguskaitsjate, RKK otsuste pooldajate ning usu- ja rahvusvähemuste vastu; taunib resoluutselt igasugust valimatut vägivalda tavakodanike kallal;

| 10. | väljendab muret ohvrite suure arvu pärast; kutsub valitsust üles nõudma julgeolekujõududelt, et need rangelt täidaksid oma kohustust tegutseda maksimaalse vaoshoitusega ja mitte kasutada surmavat jõudu, ning uurima põhjalikult kõigi meeleavaldustel tapetute surma asjaolusid; |
| --- | --- |

10.

väljendab muret ohvrite suure arvu pärast; kutsub valitsust üles nõudma julgeolekujõududelt, et need rangelt täidaksid oma kohustust tegutseda maksimaalse vaoshoitusega ja mitte kasutada surmavat jõudu, ning uurima põhjalikult kõigi meeleavaldustel tapetute surma asjaolusid;

| 11. | nõuab Bangladeshi ametivõimudelt tungivalt kõigi väidetavate piinamise ja väärkohtlemise juhtude erapooletut uurimist ja nende eest vastutavate isikute kohtu alla andmist; |
| --- | --- |

11.

nõuab Bangladeshi ametivõimudelt tungivalt kõigi väidetavate piinamise ja väärkohtlemise juhtude erapooletut uurimist ja nende eest vastutavate isikute kohtu alla andmist;

| 12. | nõuab tungivalt, et kõik Bangladeshi poliitilised liidrid maandaksid pingeid edasise vägivalla vältimiseks ja keelaksid oma toetajatel mis tahes vägivallaaktides osaleda; kutsub kõiki riigi poliitilisi parteisid omavahel dialoogi alustama; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et kõik Bangladeshi poliitilised liidrid maandaksid pingeid edasise vägivalla vältimiseks ja keelaksid oma toetajatel mis tahes vägivallaaktides osaleda; kutsub kõiki riigi poliitilisi parteisid omavahel dialoogi alustama;

| 13. | palub ajakirjandusel hoiduda sõjaka vägivalla õhutamisest; nõuab tungivalt valitsuselt selle tagamist, et ajakirjanikud ja toimetajad saaksid avaldada oma arvamust vabalt ja ilma et neid ahistataks, hirmutataks, vahistataks või piinataks; |
| --- | --- |

13.

palub ajakirjandusel hoiduda sõjaka vägivalla õhutamisest; nõuab tungivalt valitsuselt selle tagamist, et ajakirjanikud ja toimetajad saaksid avaldada oma arvamust vabalt ja ilma et neid ahistataks, hirmutataks, vahistataks või piinataks;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa välisteenistusele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ning Bangladeshi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa välisteenistusele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ning Bangladeshi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0027.

(2)  ELT C 187 E, 24.7.2008, lk 240.

(3)  ELT C 294 E, 3.12.2009, lk 77.

(4)  EÜT L 118, 27.4.2001, lk 48.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/147 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/147

---

P7_TA(2013)0101

Iraak: vähemusrühmade raske olukord, eelkõige Iraagi turkmeenide hulgas

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon Iraagi ning vähemusrühmade, sh Iraagi türkmeenide tõsise olukorra kohta (2013/2562(RSP))

(2016/C 036/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraagi kohta, eelkõige 6. aprilli 2006. aasta resolutsiooni (1), milles käsitletakse assüüria kogukonda, ning 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni (2), milles käsitletakse rünnakuid kristlaste kogukondade vastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraagi kohta, eelkõige 6. aprilli 2006. aasta resolutsiooni (1), milles käsitletakse assüüria kogukonda, ning 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni (2), milles käsitletakse rünnakuid kristlaste kogukondade vastu,

| — | võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahel ning võttes arvesse oma 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni (3) ELi ja Iraagi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahel ning võttes arvesse oma 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni (3) ELi ja Iraagi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni ühist strateegiadokumenti Iraagi kohta (2011–2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ühist strateegiadokumenti Iraagi kohta (2011–2013),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 25. jaanuari 2013. aasta avaldust Iraagis viimasel ajal järsult sagenenud terrorirünnakute kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 25. jaanuari 2013. aasta avaldust Iraagis viimasel ajal järsult sagenenud terrorirünnakute kohta,

| — | võttes arvesse asepresidendi ja kõrge esindaja Catherine Ashtoni 24. jaanuari 2013. aasta avaldust Tuz Khurmatus toimunud matustel aset leidnud tapmiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asepresidendi ja kõrge esindaja Catherine Ashtoni 24. jaanuari 2013. aasta avaldust Tuz Khurmatus toimunud matustel aset leidnud tapmiste kohta,

| — | võttes arvesse Iraagiga sõlmitud rahvusvahelist lepingut, mis allkirjastati 2007. aastal ÜRO peasekretär Ban Ki-mooni ja Iraagi peaministri Nouri al-Maliki poolt ning milles lubatakse kaitsta vaeseid ja haavatavaid elanikerühmi puuduse ja nälja eest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Iraagiga sõlmitud rahvusvahelist lepingut, mis allkirjastati 2007. aastal ÜRO peasekretär Ban Ki-mooni ja Iraagi peaministri Nouri al-Maliki poolt ning milles lubatakse kaitsta vaeseid ja haavatavaid elanikerühmi puuduse ja nälja eest,

| — | võttes arvesse 19. detsembril 2012. aastal ÜRO Iraagi abimissiooni (UNAMI) ja komisjoni poolt ühiselt tutvustatud inimõiguste aruannet „Inimõigused Iraagis: jaanuar–juuni 2012” („Report on Human Rights in Iraq: January to June 2012”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. detsembril 2012. aastal ÜRO Iraagi abimissiooni (UNAMI) ja komisjoni poolt ühiselt tutvustatud inimõiguste aruannet „Inimõigused Iraagis: jaanuar–juuni 2012” („Report on Human Rights in Iraq: January to June 2012”),

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navi Pillay sellega seonduvat pressiteadet, mille kohaselt on 2012. aastal juba toimunud hukkamiste arv ning nende läbiviimise meetod, kus korraga viiakse läbi palju hukkamisi, äärmiselt ohtlik, õigustamatu ning võib tõsiselt ohustada Iraagis õigusriigi põhimõtete kehtestamisel tehtavaid poolikuid ja ebakindlaid edusamme, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navi Pillay sellega seonduvat pressiteadet, mille kohaselt on 2012. aastal juba toimunud hukkamiste arv ning nende läbiviimise meetod, kus korraga viiakse läbi palju hukkamisi, äärmiselt ohtlik, õigustamatu ning võib tõsiselt ohustada Iraagis õigusriigi põhimõtete kehtestamisel tehtavaid poolikuid ja ebakindlaid edusamme,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 25. jaanuari 2013. aasta avaldust, milles mõistetakse teravalt hukka hiljuti kogu Iraaki tabanud terrorirünnakute laine, milles on hukkunud sadu inimesi, kusjuures vigastatuid on veelgi rohkem, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 25. jaanuari 2013. aasta avaldust, milles mõistetakse teravalt hukka hiljuti kogu Iraaki tabanud terrorirünnakute laine, milles on hukkunud sadu inimesi, kusjuures vigastatuid on veelgi rohkem,

| — | võttes arvesse 1981. aasta ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Iraak on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Iraak on ühinenud,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Iraak peab endiselt lahendama tõsiseid poliitilisi, julgeolekualaseid ja sotsiaalmajanduslikke probleeme, ning arvestades, et riigi poliitikamaastik on äärmiselt killustunud ja vägivaldne ning see takistab tõsiselt Iraagi elanike õigustatud püüdlusi saavutada rahu ja heaolu ning minna üle tõelisele demokraatiale; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Iraak peab endiselt lahendama tõsiseid poliitilisi, julgeolekualaseid ja sotsiaalmajanduslikke probleeme, ning arvestades, et riigi poliitikamaastik on äärmiselt killustunud ja vägivaldne ning see takistab tõsiselt Iraagi elanike õigustatud püüdlusi saavutada rahu ja heaolu ning minna üle tõelisele demokraatiale;

| B. | arvestades, et Iraagi põhiseadusega tagatakse kõikide kodanike võrdsus seaduse ees ning eelkõige eri rahvuste, näiteks türkmeenide, kaldealaste, assüürlaste ja kõikide muude rahvuste halduslikud, poliitilised, kultuurilised ja haridusega seotud õigused (artikkel 125); arvestades, et Kurdistani piirkonna 2009. aastast kehtiva põhiseaduse artikliga 31 tagatakse rahvuslik, kultuuriline ja haldusautonoomia türkmeenidele, araablastele, kaldealastele, assüürlastele, süürlastele, armeenlastele ja teistele Kurdistani kodanikele kõikjal, kus nad moodustavad rahvastikust suurema osa; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Iraagi põhiseadusega tagatakse kõikide kodanike võrdsus seaduse ees ning eelkõige eri rahvuste, näiteks türkmeenide, kaldealaste, assüürlaste ja kõikide muude rahvuste halduslikud, poliitilised, kultuurilised ja haridusega seotud õigused (artikkel 125); arvestades, et Kurdistani piirkonna 2009. aastast kehtiva põhiseaduse artikliga 31 tagatakse rahvuslik, kultuuriline ja haldusautonoomia türkmeenidele, araablastele, kaldealastele, assüürlastele, süürlastele, armeenlastele ja teistele Kurdistani kodanikele kõikjal, kus nad moodustavad rahvastikust suurema osa;

| C. | arvestades, et 9. aprillil 2012. aastal kiitis Iraagi parlament heaks inimõiguste kõrgetasemelise komisjoni loomise – see ei ole veel küll täielikult toimiv, kuid tegemist on Iraagi esimese inimõigustega tegeleva sõltumatu komisjoniga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 9. aprillil 2012. aastal kiitis Iraagi parlament heaks inimõiguste kõrgetasemelise komisjoni loomise – see ei ole veel küll täielikult toimiv, kuid tegemist on Iraagi esimese inimõigustega tegeleva sõltumatu komisjoniga;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlament keskendub Iraagi kolleegidega peetavas poliitilises arutelus Iraagi inimõiguste olukorrale, mis põhjustab endiselt suurt muret, võttes arvesse haavatavate rühmade, sh vähemuste mitterahuldavat olukorda; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlament keskendub Iraagi kolleegidega peetavas poliitilises arutelus Iraagi inimõiguste olukorrale, mis põhjustab endiselt suurt muret, võttes arvesse haavatavate rühmade, sh vähemuste mitterahuldavat olukorda;

| E. | arvestades, et ELi ja Iraagi vahelises lepingus ning eriti selle inimõiguste klauslis rõhutatakse, et ELi ja Iraagi vahelises poliitilises arutelus tuleks keskenduda inimõigustele ja demokraatlike institutsioonide tugevdamisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi ja Iraagi vahelises lepingus ning eriti selle inimõiguste klauslis rõhutatakse, et ELi ja Iraagi vahelises poliitilises arutelus tuleks keskenduda inimõigustele ja demokraatlike institutsioonide tugevdamisele;

| F. | arvestades, et Iraagis on kaua elanud mitmesugused etnilised ja usulised vähemusrühmad, sealhulgas türkmeenid, kristlased, kurdid, shabakid, mandalased, armeenlased, jeziidid, bahaid, mustanahalised iraaklased, assüürlased, juudid, palestiinlased jt; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Iraagis on kaua elanud mitmesugused etnilised ja usulised vähemusrühmad, sealhulgas türkmeenid, kristlased, kurdid, shabakid, mandalased, armeenlased, jeziidid, bahaid, mustanahalised iraaklased, assüürlased, juudid, palestiinlased jt;

| G. | arvestades, et Iraagi vähemuste suhtes võetakse assimileerimismeetmeid ning nad on alaesindatud nii Iraagi valitsuses kui ka valitsusasutustes; arvestades, et seetõttu on Iraagi vähemusrühmade rahvaarv viimastel aastatel järsult vähenenud, kuna paljud neist on riigist põgenenud või on neid sunnitud Iraagi siseselt ümber asuma; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Iraagi vähemuste suhtes võetakse assimileerimismeetmeid ning nad on alaesindatud nii Iraagi valitsuses kui ka valitsusasutustes; arvestades, et seetõttu on Iraagi vähemusrühmade rahvaarv viimastel aastatel järsult vähenenud, kuna paljud neist on riigist põgenenud või on neid sunnitud Iraagi siseselt ümber asuma;

| H. | arvestades, et türkmeenid on väidetavalt Iraagi suuruselt kolmas rahvusrühm; arvestades, et türkmeenide ja kurdide vahel valitsevad erimeelsused nafta ja muude loodusvarade poolest rikka Kirkuki piirkonna üle ning et nii kurdide jõud kui ka araablaste äärmusrühmitused on korraldanud türkmeenide vastu suunatud rünnakuid ja inimrööve; arvestades, et sektantlikel põhjustel on rünnatud nii sunni kui ka šiia moslemitest türkmeene; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et türkmeenid on väidetavalt Iraagi suuruselt kolmas rahvusrühm; arvestades, et türkmeenide ja kurdide vahel valitsevad erimeelsused nafta ja muude loodusvarade poolest rikka Kirkuki piirkonna üle ning et nii kurdide jõud kui ka araablaste äärmusrühmitused on korraldanud türkmeenide vastu suunatud rünnakuid ja inimrööve; arvestades, et sektantlikel põhjustel on rünnatud nii sunni kui ka šiia moslemitest türkmeene;

| I. | arvestades, et Iraagi keskvalitsuse ja Kurdistani piirkondliku omavalitsuse vahelised erimeelsused on viimasel ajal teravnenud ning see mõjutab negatiivselt piirkonna julgeolekuolukorda, ohustades ka eri rahvusrühmade, eelkõige kurdide, araablaste ja türkmeenide rahumeelset kooseksisteerimist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Iraagi keskvalitsuse ja Kurdistani piirkondliku omavalitsuse vahelised erimeelsused on viimasel ajal teravnenud ning see mõjutab negatiivselt piirkonna julgeolekuolukorda, ohustades ka eri rahvusrühmade, eelkõige kurdide, araablaste ja türkmeenide rahumeelset kooseksisteerimist;

| J. | arvestades, et lisaks territoriaalsetele pingetele on Põhja-Iraagis probleemiks ka pealtnäha sektantlikud rünnakud, st sunni moslemite rühmituste sagedased rünnakud šiia moslemite kogukonna vastu; arvestades, et 31. detsembril 2012. aastal tapeti šiiitide usupüha arba'eeni ajal 39 palverändurit; arvestades. et 23. jaanuaril 2013. aastal sai vähemalt 42 inimest surma ja 117 vigastada šiiitide mošeele korraldatud rünnakus Tuz Khurmatu linnas, mis asub Põhja-Iraagis Niineve provintsis, st territooriumil, mille üle käivad vaidlused Iraagi valitsuse ja Kurdistani piirkondliku omavalitsuse vahel ja kus elab märkimisväärselt palju türkmeene; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et lisaks territoriaalsetele pingetele on Põhja-Iraagis probleemiks ka pealtnäha sektantlikud rünnakud, st sunni moslemite rühmituste sagedased rünnakud šiia moslemite kogukonna vastu; arvestades, et 31. detsembril 2012. aastal tapeti šiiitide usupüha arba'eeni ajal 39 palverändurit; arvestades. et 23. jaanuaril 2013. aastal sai vähemalt 42 inimest surma ja 117 vigastada šiiitide mošeele korraldatud rünnakus Tuz Khurmatu linnas, mis asub Põhja-Iraagis Niineve provintsis, st territooriumil, mille üle käivad vaidlused Iraagi valitsuse ja Kurdistani piirkondliku omavalitsuse vahel ja kus elab märkimisväärselt palju türkmeene;

| K. | arvestades, et kuigi julgeolekuolukord on märkimisväärselt paranenud, on Iraagi elanikkond endiselt lubamatult suures vägivallaohus ning iga päev antakse teada pommiplahvatustest ja tulistamistest; arvestades, et pidevate pingete ja vägivalla tõttu on suurema osa iraaklaste tulevik ebakindel ning kogu Iraagi rahva majandusliku ja sotsiaalse integratsiooni edendamine võimatu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kuigi julgeolekuolukord on märkimisväärselt paranenud, on Iraagi elanikkond endiselt lubamatult suures vägivallaohus ning iga päev antakse teada pommiplahvatustest ja tulistamistest; arvestades, et pidevate pingete ja vägivalla tõttu on suurema osa iraaklaste tulevik ebakindel ning kogu Iraagi rahva majandusliku ja sotsiaalse integratsiooni edendamine võimatu;

| 1. | väljendab sügavat muret Iraagi tsiviilelanikkonna vastu suunatud järjest sagenevate vägivallategude pärast – eelkõige esinevad need sunni ja šiia moslemite vahel, aga rünnakud toimuvad ka muude eriliselt haavatavate rühmade vastu, nagu usu-, rahvus- ja kultuurivähemused; kutsub Iraagi ametiasutusi üles parandama julgeolekukorda ja avalikku korda ning võitlema kogu riigis terrorismi ja usurühmade vahelise vägivalla vastu; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret Iraagi tsiviilelanikkonna vastu suunatud järjest sagenevate vägivallategude pärast – eelkõige esinevad need sunni ja šiia moslemite vahel, aga rünnakud toimuvad ka muude eriliselt haavatavate rühmade vastu, nagu usu-, rahvus- ja kultuurivähemused; kutsub Iraagi ametiasutusi üles parandama julgeolekukorda ja avalikku korda ning võitlema kogu riigis terrorismi ja usurühmade vahelise vägivalla vastu;

| 2. | mõistab hukka 23. jaanuaril 2013. aastal päev varem tapetud türkmeeni ametiisiku matustel toimunud rünnaku Tuz Khurmatus, milles hukkus vähemalt 42 inimest ning sai vigastada veel 117 inimest, samuti 3. veebruaril 2013. aastal toimunud rünnaku, kus Kirkuki politseijaoskonna ees toimunud enesetapupommirünnakus hukkus 30 ja sai viga 70 inimest, ning 16. detsembri 2012. aasta rünnaku kahe türkmeeni õpetaja vastu, kes langesid inimröövi ohvriks ning keda seejärel piinati ja kes süüdati elusalt põlema; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka 23. jaanuaril 2013. aastal päev varem tapetud türkmeeni ametiisiku matustel toimunud rünnaku Tuz Khurmatus, milles hukkus vähemalt 42 inimest ning sai vigastada veel 117 inimest, samuti 3. veebruaril 2013. aastal toimunud rünnaku, kus Kirkuki politseijaoskonna ees toimunud enesetapupommirünnakus hukkus 30 ja sai viga 70 inimest, ning 16. detsembri 2012. aasta rünnaku kahe türkmeeni õpetaja vastu, kes langesid inimröövi ohvriks ning keda seejärel piinati ja kes süüdati elusalt põlema;

| 3. | mõistab kindlalt hukka kõik terrorirünnakud ning avaldab kaastunnet hukkunute ja vigastatute perekonnaliikmetele ja sõpradele; |
| --- | --- |

3.

mõistab kindlalt hukka kõik terrorirünnakud ning avaldab kaastunnet hukkunute ja vigastatute perekonnaliikmetele ja sõpradele;

| 4. | väljendab sügavat muret seoses asjaoluga, et Iraagis kasvav ebastabiilsus ja usurühmade vaheline vägivald võib ohustada tulevasi piirkondlikke valimisi, mis peaksid toimuma 20. aprillil 2013. aastal ning mille ärajätmine kahjustaks võimalust luua demokraatlikum ja kaasavam valitsusstruktuur; |
| --- | --- |

4.

väljendab sügavat muret seoses asjaoluga, et Iraagis kasvav ebastabiilsus ja usurühmade vaheline vägivald võib ohustada tulevasi piirkondlikke valimisi, mis peaksid toimuma 20. aprillil 2013. aastal ning mille ärajätmine kahjustaks võimalust luua demokraatlikum ja kaasavam valitsusstruktuur;

| 5. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et kuigi põhiseaduses käsitletakse ka türkmeenide ja muude vähemuste õigusi, kannatavad need vähemused endiselt rahvusliku ja usulise kuuluvuse alusel toime pandud vägivallategude ja diskrimineerimise all; |
| --- | --- |

5.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et kuigi põhiseaduses käsitletakse ka türkmeenide ja muude vähemuste õigusi, kannatavad need vähemused endiselt rahvusliku ja usulise kuuluvuse alusel toime pandud vägivallategude ja diskrimineerimise all;

| 6. | kutsub nii Iraagi valitsust kui ka Kurdistani piirkondlikku omavalitsust üles mõistma hukka kõnealused rünnakud, viima kiiresti läbi piirkonnas hiljuti toimunud terrorirünnakute, sh Tuz Khurmatu šiiitide mošees toimunud hiljutise ja kõige ohvriterohkema pommiplahvatuse põhjaliku uurimise ning võtma nende tegude toimepanijad vastutusele; |
| --- | --- |

6.

kutsub nii Iraagi valitsust kui ka Kurdistani piirkondlikku omavalitsust üles mõistma hukka kõnealused rünnakud, viima kiiresti läbi piirkonnas hiljuti toimunud terrorirünnakute, sh Tuz Khurmatu šiiitide mošees toimunud hiljutise ja kõige ohvriterohkema pommiplahvatuse põhjaliku uurimise ning võtma nende tegude toimepanijad vastutusele;

| 7. | kutsub nii Iraagi valitsust kui ka Kurdistani piirkondlikku omavalitsust üles võtma viivitamatult meetmeid, et aidata lahendada Niineve tasandikuga seonduv territoriaalvaidlus, tunnustada provintsi mitmekultuurilisust, mitmerahvuselisust ja -usulisust ning võimaldada kodanikel määratleda vabalt oma identiteeti, sh keelt, religiooni ja kultuuri; |
| --- | --- |

7.

kutsub nii Iraagi valitsust kui ka Kurdistani piirkondlikku omavalitsust üles võtma viivitamatult meetmeid, et aidata lahendada Niineve tasandikuga seonduv territoriaalvaidlus, tunnustada provintsi mitmekultuurilisust, mitmerahvuselisust ja -usulisust ning võimaldada kodanikel määratleda vabalt oma identiteeti, sh keelt, religiooni ja kultuuri;

| 8. | kutsub Iraagi esindajatekogus esindatud poliitilisi jõude üles pidama tõelist ja kaasavat riiklikku dialoogi, et tagada Iraagi tulemuslik demokraatlik valitsemine ning kõikide Iraagi kodanike isiklike ja kollektiivsete õiguste austamine; nõuab tungivalt, et Iraagi valitsus korraldaks türkmeenide ja muude vähemusrahvuste elanikkonna suuruse tuvastamiseks üleriikliku rahvaloenduse, mis on määramata ajaks edasi lükatud; |
| --- | --- |

8.

kutsub Iraagi esindajatekogus esindatud poliitilisi jõude üles pidama tõelist ja kaasavat riiklikku dialoogi, et tagada Iraagi tulemuslik demokraatlik valitsemine ning kõikide Iraagi kodanike isiklike ja kollektiivsete õiguste austamine; nõuab tungivalt, et Iraagi valitsus korraldaks türkmeenide ja muude vähemusrahvuste elanikkonna suuruse tuvastamiseks üleriikliku rahvaloenduse, mis on määramata ajaks edasi lükatud;

| 9. | kutsub Iraagi valitsust ja kõiki poliitilisi liidreid üles võtma vajalikke meetmeid, et tagada kõikide Iraagi kodanike ning eelkõige haavatavate etniliste ja usuliste vähemuste turvalisus ja kaitse; kutsub valitsust üles nõudma julgeolekujõududelt avaliku korra tagamisel vaoshoitust ning õigusriigi põhimõtete ja rahvusvaheliste normide järgimist; |
| --- | --- |

9.

kutsub Iraagi valitsust ja kõiki poliitilisi liidreid üles võtma vajalikke meetmeid, et tagada kõikide Iraagi kodanike ning eelkõige haavatavate etniliste ja usuliste vähemuste turvalisus ja kaitse; kutsub valitsust üles nõudma julgeolekujõududelt avaliku korra tagamisel vaoshoitust ning õigusriigi põhimõtete ja rahvusvaheliste normide järgimist;

| 10. | peab sellega seoses tervitatavaks Iraagi justiitsministeeriumi pädevusse kuuluva kinnipidamisasutuste ja vanglate ümberkorraldamise ja rehabiliteerimise programmi hiljutist alustamist ning loodab, et see aitab lõpetada Iraagis inimõigusorganisatsioonide poolt taunitud massilise piinamise ja levinud karistamatuse; |
| --- | --- |

10.

peab sellega seoses tervitatavaks Iraagi justiitsministeeriumi pädevusse kuuluva kinnipidamisasutuste ja vanglate ümberkorraldamise ja rehabiliteerimise programmi hiljutist alustamist ning loodab, et see aitab lõpetada Iraagis inimõigusorganisatsioonide poolt taunitud massilise piinamise ja levinud karistamatuse;

| 11. | peab äärmiselt kahetsusväärseks Iraagi kõrget hukkamiste määra, kusjuures surmanuhtlus määratakse sageli ebaõiglase kohtumenetluse ning süü sunniviisilise omaksvõtmise alusel; palub, et Iraagi valitsus kuulutaks viivitamatult välja moratooriumi kõikidele hukkamistele, eesmärgiga surmanuhtlus lähitulevikus keelustada; |
| --- | --- |

11.

peab äärmiselt kahetsusväärseks Iraagi kõrget hukkamiste määra, kusjuures surmanuhtlus määratakse sageli ebaõiglase kohtumenetluse ning süü sunniviisilise omaksvõtmise alusel; palub, et Iraagi valitsus kuulutaks viivitamatult välja moratooriumi kõikidele hukkamistele, eesmärgiga surmanuhtlus lähitulevikus keelustada;

| 12. | rõhutab vajadust tagada, et haavatavate rühmade abistamiseks ning nende turvalisuse ja väärikuse tagamiseks vajalike piisavate tingimuste loomiseks võetakse Iraagi ametiasutuste ja rahvusvaheliste abiorganisatsioonide vahel kooskõlastatud meetmeid, eelkõige selliseid algatusi, mille abil edendada kõikide Iraagi usuliste ja etniliste rühmade vahelist dialoogi ja vastastikust austust; |
| --- | --- |

12.

rõhutab vajadust tagada, et haavatavate rühmade abistamiseks ning nende turvalisuse ja väärikuse tagamiseks vajalike piisavate tingimuste loomiseks võetakse Iraagi ametiasutuste ja rahvusvaheliste abiorganisatsioonide vahel kooskõlastatud meetmeid, eelkõige selliseid algatusi, mille abil edendada kõikide Iraagi usuliste ja etniliste rühmade vahelist dialoogi ja vastastikust austust;

| 13. | rõhutab, kui oluline on tähtsustada Euroopa Liidu õigusriigimissiooni (EUJUST LEX) algatustes võimaluse korral piisavalt türkmeenide õigusi ja vähemuste õigusi üldiselt; peab kiiduväärseks EUJUST LEXi ja selle Iraagis rakendamisega saavutatud edusamme; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, kui oluline on tähtsustada Euroopa Liidu õigusriigimissiooni (EUJUST LEX) algatustes võimaluse korral piisavalt türkmeenide õigusi ja vähemuste õigusi üldiselt; peab kiiduväärseks EUJUST LEXi ja selle Iraagis rakendamisega saavutatud edusamme;

| 14. | nõuab, et ELi ja Iraagi vahelise partnerlus- ja koostöölepinguga asutatud koostöönõukogu kasutataks suhtluskanalina, mille abil anda Iraagi poolele teada riigi etniliste ja usuliste vähemusrühmade olukorraga seonduvatest mureküsimustest; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et ELi ja Iraagi vahelise partnerlus- ja koostöölepinguga asutatud koostöönõukogu kasutataks suhtluskanalina, mille abil anda Iraagi poolele teada riigi etniliste ja usuliste vähemusrühmade olukorraga seonduvatest mureküsimustest;

| 15. | kutsub rahvusvahelist üldsust ja ELi üles aitama Iraagi valitsusel korraldada aprillis 2013. aastal rahumeelsed, vabad ja õiglased piirkondlikud valimised; |
| --- | --- |

15.

kutsub rahvusvahelist üldsust ja ELi üles aitama Iraagi valitsusel korraldada aprillis 2013. aastal rahumeelsed, vabad ja õiglased piirkondlikud valimised;

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Iraagi valitsusele ja esindajatekogule, Kurdistani piirkondlikule omavalitsusele, ÜRO peasekretärile ja ÜRO inimõiguste nõukogule. |
| --- | --- |

16.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Iraagi valitsusele ja esindajatekogule, Kurdistani piirkondlikule omavalitsusele, ÜRO peasekretärile ja ÜRO inimõiguste nõukogule.

---

(1)  ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 322.

(2)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 115.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0022.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/150 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/150

---

P7_TA(2013)0102

Arafat Jaradati juhtum ja Palestiina vangide olukord Iisraeli vanglates

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsioon Arafat Jaradati juhtumi ning Palestiina vangide olukorra kohta Iisraeli vanglates (2013/2563(RSP))

(2016/C 036/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni Palestiina vangide olukorra kohta Iisraeli vanglates (1) ning 5. juuli 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu poliitika kohta Jordani Läänekalda ja Ida-Jeruusalemma suhtes (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni Palestiina vangide olukorra kohta Iisraeli vanglates (1) ning 5. juuli 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu poliitika kohta Jordani Läänekalda ja Ida-Jeruusalemma suhtes (2),

| — | võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 16. veebruari 2013. aasta avaldust Palestiina näljastreikijate olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 16. veebruari 2013. aasta avaldust Palestiina näljastreikijate olukorra kohta,

| — | võttes arvesse ELi 8. mai 2012. aasta avaldust näljastreigist osa võtvate Palestiina vangide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 8. mai 2012. aasta avaldust näljastreigist osa võtvate Palestiina vangide kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli riigi vahel (ELi-Iisraeli assotsieerimisleping), ning eelkõige selle artiklit 2, mis käsitleb inimõigusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli riigi vahel (ELi-Iisraeli assotsieerimisleping), ning eelkõige selle artiklit 2, mis käsitleb inimõigusi,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse tsiviilisikute sõjaaegse kaitse Genfi IV konventsiooni (1949), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tsiviilisikute sõjaaegse kaitse Genfi IV konventsiooni (1949),

| — | võttes arvesse ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (1966), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (1966),

| — | võttes arvesse naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise ÜRO konventsiooni (1979), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise ÜRO konventsiooni (1979),

| — | võttes arvesse ÜRO piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastast konventsiooni (1984), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastast konventsiooni (1984),

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni (1989), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni (1989),

| — | võttes arvesse ÜRO asjaomaseid resolutsioone Lähis-Ida konflikti kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO asjaomaseid resolutsioone Lähis-Ida konflikti kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 19. veebruari 2013. aasta avaldust, milles ta väljendas muret näljastreigis osalevate Palestiina vangide olukorra pärast Iisraelis, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navi Pillay 13. veebruari 2013. aasta avaldust Palestiina kinnipeetavate kohta ning ÜRO okupeeritud Palestiina alade inimõiguste eriraportööri Richard Falki 27. veebruari 2013. aasta avaldust Palestiina vangi Arafat Jaradati surma kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 19. veebruari 2013. aasta avaldust, milles ta väljendas muret näljastreigis osalevate Palestiina vangide olukorra pärast Iisraelis, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navi Pillay 13. veebruari 2013. aasta avaldust Palestiina kinnipeetavate kohta ning ÜRO okupeeritud Palestiina alade inimõiguste eriraportööri Richard Falki 27. veebruari 2013. aasta avaldust Palestiina vangi Arafat Jaradati surma kohta,

| — | võttes arvesse UNICEFi 2013. aasta veebruari aruannet pealkirjaga „Lapsed Iisraeli sõjaväe kinnipidamisasutustes: tähelepanekud ja soovitused”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNICEFi 2013. aasta veebruari aruannet pealkirjaga „Lapsed Iisraeli sõjaväe kinnipidamisasutustes: tähelepanekud ja soovitused”,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Arafat Jaradat vahistati 18. veebruaril 2013 kahtlustatuna kivide loopimises Iisraeli sihtmärkide pihta, ning arvestades, et ta suri 23. veebruaril 2013 Megiddo vanglas; arvestades, et tema surma põhjus on vaieldav; arvestades, et Iisraeli ametivõimude väitel suri ta südameataki tagajärjel, ning arvestades, et lahkamisel leitud verevalumid ja murdunud ribid iseloomustavad vanglateenistuse tehtud elustamiskatseid; arvestades, et Palestiina ametivõimud väidavad selle lahkamise põhjal, et ta suri piinamise tagajärjel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Arafat Jaradat vahistati 18. veebruaril 2013 kahtlustatuna kivide loopimises Iisraeli sihtmärkide pihta, ning arvestades, et ta suri 23. veebruaril 2013 Megiddo vanglas; arvestades, et tema surma põhjus on vaieldav; arvestades, et Iisraeli ametivõimude väitel suri ta südameataki tagajärjel, ning arvestades, et lahkamisel leitud verevalumid ja murdunud ribid iseloomustavad vanglateenistuse tehtud elustamiskatseid; arvestades, et Palestiina ametivõimud väidavad selle lahkamise põhjal, et ta suri piinamise tagajärjel;

| B. | arvestades, et kõik 4 500 Iisraelis kinni peetavat Palestiina vangi võtsid osa näljastreigist ja keeldusid toidust protestiks Jaradati surma vastu; arvestades, et Jordani Läänekalda tänavatel on viimastel päevadel esinenud kokkupõrkeid seoses sellega, et palestiinlased on mõistnud hukka tingimused, milles Palestiina vange Iisraelis hoitakse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõik 4 500 Iisraelis kinni peetavat Palestiina vangi võtsid osa näljastreigist ja keeldusid toidust protestiks Jaradati surma vastu; arvestades, et Jordani Läänekalda tänavatel on viimastel päevadel esinenud kokkupõrkeid seoses sellega, et palestiinlased on mõistnud hukka tingimused, milles Palestiina vange Iisraelis hoitakse;

| C. | arvestades, et Palestiina vangide ja kinnipeetavate probleemil on kaugeleulatuvad poliitilised, sotsiaalsed ja humanitaartagajärjed; arvestades, et Palestiina poliitvangid ja endised kinnipeetavad on Palestiina ühiskonnas silmapaistval kohal; arvestades, et Iisrael hoiab kinni enam kui 4 800 Palestiina vangi ja kinnipeetavat, sh palju naisi ja lapsi, rohkem kui 100 Oslo lepingute eelset vangi ja 15 Palestiina seadusandliku nõukogu liiget; arvestades, et 178 neist (sh 9 seadusandliku nõukogu liiget) hoitakse haldusarestis; arvestades, et Palestiina ja Iisraeli inimõiguste organisatsioonide 2013. aasta märtsi avalduse kohaselt on Iisraeli kinnipidamisasutustes alates 1967. aastast vähemalt 71 Palestiina vangi surnud otseselt piinamise tagajärjel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Palestiina vangide ja kinnipeetavate probleemil on kaugeleulatuvad poliitilised, sotsiaalsed ja humanitaartagajärjed; arvestades, et Palestiina poliitvangid ja endised kinnipeetavad on Palestiina ühiskonnas silmapaistval kohal; arvestades, et Iisrael hoiab kinni enam kui 4 800 Palestiina vangi ja kinnipeetavat, sh palju naisi ja lapsi, rohkem kui 100 Oslo lepingute eelset vangi ja 15 Palestiina seadusandliku nõukogu liiget; arvestades, et 178 neist (sh 9 seadusandliku nõukogu liiget) hoitakse haldusarestis; arvestades, et Palestiina ja Iisraeli inimõiguste organisatsioonide 2013. aasta märtsi avalduse kohaselt on Iisraeli kinnipidamisasutustes alates 1967. aastast vähemalt 71 Palestiina vangi surnud otseselt piinamise tagajärjel;

| D. | arvestades, et suurt osa Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit Palestiina vange peetakse kinni vanglates, mis asuvad Iisraeli territooriumil; arvestades, et valdaval enamusel neist on võimatu või väga keeruline kasutada oma õigust perekonna külastustele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et suurt osa Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit Palestiina vange peetakse kinni vanglates, mis asuvad Iisraeli territooriumil; arvestades, et valdaval enamusel neist on võimatu või väga keeruline kasutada oma õigust perekonna külastustele;

| E. | arvestades, et Iisraeli sõjaväe haldusaresti vahistamiskäsud võimaldavad kinnipidamist ilma süüdistust esitamata ja ilma kohtupidamiseta, lähtudes tõenditest, mis ei ole kättesaadavad ei kinnipeetavatele ega nende advokaatidele, ning arvestades, et sellised kinnipidamised võivad kesta kuni kuus kuud ja neid võib piiramatult pikendada; arvestades, et Iisraeli ülemkohus kritiseeris hiljuti sõjakohtuid ja sõjaväe kohtujuristide korpust nende tegevuse pärast haldusaresti vahistamiskäskude pikendamisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Iisraeli sõjaväe haldusaresti vahistamiskäsud võimaldavad kinnipidamist ilma süüdistust esitamata ja ilma kohtupidamiseta, lähtudes tõenditest, mis ei ole kättesaadavad ei kinnipeetavatele ega nende advokaatidele, ning arvestades, et sellised kinnipidamised võivad kesta kuni kuus kuud ja neid võib piiramatult pikendada; arvestades, et Iisraeli ülemkohus kritiseeris hiljuti sõjakohtuid ja sõjaväe kohtujuristide korpust nende tegevuse pärast haldusaresti vahistamiskäskude pikendamisel;

| F. | arvestades, et Palestiina poliitvangid on korraldanud korduvalt näljastreike, mis on hõlmanud sadu vange; arvestades, et paljud Palestiina kinnipeetavad jätkavad näljastreiki; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Palestiina poliitvangid on korraldanud korduvalt näljastreike, mis on hõlmanud sadu vange; arvestades, et paljud Palestiina kinnipeetavad jätkavad näljastreiki;

| G. | arvestades, et naissoost vangid on Palestiina kinnipeetavate hulgas eriti haavatav rühm; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et naissoost vangid on Palestiina kinnipeetavate hulgas eriti haavatav rühm;

| H. | arvestades, et Iisraeli julgeolekujõud vahistavad Jordani Läänekaldal igal aastal hinnanguliselt 700 Palestiina last; arvestades, et UNICEFi 2013. aasta veebruari ülevaate kohaselt, milles käsitleti Palestiina lapsi, kes puutuvad kokku Iisraeli sõjaväe kinnipidamissüsteemiga, tundub nende laste väärkohtlemine olevat laialt levinud ja süsteemne; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Iisraeli julgeolekujõud vahistavad Jordani Läänekaldal igal aastal hinnanguliselt 700 Palestiina last; arvestades, et UNICEFi 2013. aasta veebruari ülevaate kohaselt, milles käsitleti Palestiina lapsi, kes puutuvad kokku Iisraeli sõjaväe kinnipidamissüsteemiga, tundub nende laste väärkohtlemine olevat laialt levinud ja süsteemne;

| I. | arvestades, et assotsieerimislepingu artikli 2 kohaselt põhinevad ELi ja Iisraeli suhted inimõiguste ja demokraatia põhimõtete austamisel, mis on kõnealuse lepingu oluline osa; arvestades, et ELi ja Iisraeli vahelises tegevuskavas rõhutatakse osapoolte ühiste väärtuste hulgas inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse austamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et assotsieerimislepingu artikli 2 kohaselt põhinevad ELi ja Iisraeli suhted inimõiguste ja demokraatia põhimõtete austamisel, mis on kõnealuse lepingu oluline osa; arvestades, et ELi ja Iisraeli vahelises tegevuskavas rõhutatakse osapoolte ühiste väärtuste hulgas inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse austamist;

| 1. | väljendab sügavat muret Palestiina vangi Arafat Jaradati surma pärast 23. veebruaril 2013 Iisraeli kinnipidamisasutuses ning avaldab kaastunnet tema perekonnale; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret Palestiina vangi Arafat Jaradati surma pärast 23. veebruaril 2013 Iisraeli kinnipidamisasutuses ning avaldab kaastunnet tema perekonnale;

| 2. | on tõsiselt mures selle pärast, et Jaradati surma tõttu Megiddo vanglas vaieldavatel asjaoludel on pinged Jordani Läänekaldal taas suurenenud; palub kõikidel osapooltel tegutseda vaoshoitult ning hoiduda provokatsioonidest, et vältida edasist vägivalda, ning astuda samme tõe väljaselgitamiseks ja pingete maandamiseks; |
| --- | --- |

2.

on tõsiselt mures selle pärast, et Jaradati surma tõttu Megiddo vanglas vaieldavatel asjaoludel on pinged Jordani Läänekaldal taas suurenenud; palub kõikidel osapooltel tegutseda vaoshoitult ning hoiduda provokatsioonidest, et vältida edasist vägivalda, ning astuda samme tõe väljaselgitamiseks ja pingete maandamiseks;

| 3. | palub Iisraeli ametivõimudel käivitada kiiresti sõltumatu, erapooletu ja läbipaistev juurdlus Jaradati surma asjaolude väljaselgitamiseks ning selleks, et uurida väiteid Palestiina vangide piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise kohta; |
| --- | --- |

3.

palub Iisraeli ametivõimudel käivitada kiiresti sõltumatu, erapooletu ja läbipaistev juurdlus Jaradati surma asjaolude väljaselgitamiseks ning selleks, et uurida väiteid Palestiina vangide piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise kohta;

| 4. | kinnitab taas, et mõistab Iisraeli põhjendatud muret julgeoleku pärast; on siiski veendunud, et kõikide vangide kohtlemisel tuleb järgida õigusriigi põhimõtteid, sest see on väga oluline demokraatliku riigi jaoks; seepärast palub, et Iisraeli valitsus austaks Palestiina vangide õigusi ning kaitseks nende elu ja tervist; |
| --- | --- |

4.

kinnitab taas, et mõistab Iisraeli põhjendatud muret julgeoleku pärast; on siiski veendunud, et kõikide vangide kohtlemisel tuleb järgida õigusriigi põhimõtteid, sest see on väga oluline demokraatliku riigi jaoks; seepärast palub, et Iisraeli valitsus austaks Palestiina vangide õigusi ning kaitseks nende elu ja tervist;

| 5. | tunneb muret Palestiina vangide pärast, keda hoitakse haldusarestis ilma süüdistust esitamata; rõhutab, et neile kinnipeetavatele tuleks kas esitada süüdistus ja korraldada kohtuprotsess, kus neil on olemas rahvusvahelistele standarditele vastavad õiguslikud garantiid, või nad kiiresti vabastada; |
| --- | --- |

5.

tunneb muret Palestiina vangide pärast, keda hoitakse haldusarestis ilma süüdistust esitamata; rõhutab, et neile kinnipeetavatele tuleks kas esitada süüdistus ja korraldada kohtuprotsess, kus neil on olemas rahvusvahelistele standarditele vastavad õiguslikud garantiid, või nad kiiresti vabastada;

| 6. | nõuab tungivalt kinnipeetavate suhtes perekonna külastusõiguse viivitamatut rakendamist ning palub Iisraeli ametivõimudel luua vajalikud tingimused kõnealuse õiguse kasutamiseks; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt kinnipeetavate suhtes perekonna külastusõiguse viivitamatut rakendamist ning palub Iisraeli ametivõimudel luua vajalikud tingimused kõnealuse õiguse kasutamiseks;

| 7. | väljendab sügavat muret näljastreigist osa võtvate Palestiina kinnipeetavate olukorra ja tervisliku seisundi pärast; avaldab toetust Rahvusvahelise Punase Risti Komitee jõupingutustele kriitilises olukorras olevate vangide ja kinnipeetavate elude päästmiseks ning nõuab tungivalt, et Iisrael võimaldaks kõikidele näljastreikijatele takistamatut juurdepääsu ja piisavat arstiabi; |
| --- | --- |

7.

väljendab sügavat muret näljastreigist osa võtvate Palestiina kinnipeetavate olukorra ja tervisliku seisundi pärast; avaldab toetust Rahvusvahelise Punase Risti Komitee jõupingutustele kriitilises olukorras olevate vangide ja kinnipeetavate elude päästmiseks ning nõuab tungivalt, et Iisrael võimaldaks kõikidele näljastreikijatele takistamatut juurdepääsu ja piisavat arstiabi;

| 8. | nõuab taas kord kõikide seadusandliku nõukogu vangistatud liikmete, teiste seas Marwan Barghouti kohest vabastamist; |
| --- | --- |

8.

nõuab taas kord kõikide seadusandliku nõukogu vangistatud liikmete, teiste seas Marwan Barghouti kohest vabastamist;

| 9. | palub Iisraeli ametivõimudel kanda hoolt, et Palestiina nais- ja lapsvangid ning -kinnipeetavad saaksid piisavat kaitset ja abi vastavalt asjakohastele rahvusvahelistele konventsioonidele, mille osaline Iisrael on; |
| --- | --- |

9.

palub Iisraeli ametivõimudel kanda hoolt, et Palestiina nais- ja lapsvangid ning -kinnipeetavad saaksid piisavat kaitset ja abi vastavalt asjakohastele rahvusvahelistele konventsioonidele, mille osaline Iisrael on;

| 10. | palub Euroopa välisteenistusel ja liikmesriikidel jälgida tähelepanelikult Palestiina vangide ja kinnipeetavate, sh naiste ja laste käekäiku ning tõstatada see küsimus Iisraeliga peetava poliitilise dialoogi kõikidel tasanditel; nõuab tungivalt, et see teema lisataks tulevasse Euroopa naabruspoliitika eduaruandesse Iisraeli kohta; |
| --- | --- |

10.

palub Euroopa välisteenistusel ja liikmesriikidel jälgida tähelepanelikult Palestiina vangide ja kinnipeetavate, sh naiste ja laste käekäiku ning tõstatada see küsimus Iisraeliga peetava poliitilise dialoogi kõikidel tasanditel; nõuab tungivalt, et see teema lisataks tulevasse Euroopa naabruspoliitika eduaruandesse Iisraeli kohta;

| 11. | nõuab parlamendi teabekogumismissiooni korraldamist, et hinnata Palestiina vangide, sh naiste ja laste praegusi kinnipidamistingimusi ning haldusaresti kasutamist; |
| --- | --- |

11.

nõuab parlamendi teabekogumismissiooni korraldamist, et hinnata Palestiina vangide, sh naiste ja laste praegusi kinnipidamistingimusi ning haldusaresti kasutamist;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, Iisraeli valitsusele, Knessetile, Palestiina omavalitsuse presidendile, Palestiina seadusandlikule nõukogule, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, Lähis-Ida neliku eriesindajale Lähis-Idas, Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee presidendile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning Rahvusvahelisele Punase Risti Komiteele. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, Iisraeli valitsusele, Knessetile, Palestiina omavalitsuse presidendile, Palestiina seadusandlikule nõukogule, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, Lähis-Ida neliku eriesindajale Lähis-Idas, Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee presidendile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning Rahvusvahelisele Punase Risti Komiteele.

---

(1)  ELT C 295 E, 4.12.2009, lk 47.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0298.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 12. märts 2013

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/153 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/153

---

P7_TA(2013)0061

Üleeuroopalise energiataristu suunised ***I

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse üleeuroopalise energiataristu suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ (COM(2011)0658 – C7-0371/2011 – 2011/0300(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 036/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0658), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0658),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 172, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0371/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 172, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0371/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. veebruari 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. veebruari 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 19. juuli 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 19. juuli 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 5. detsembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 5. detsembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0036/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0036/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 143, 22.5.2012, lk 125.

(2)  ELT C 277, 13.9.2012, lk 137.

---

P7_TC1-COD(2011)0300

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 347/2013) lõplikule kujule).

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/154 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/154

---

P7_TA(2013)0063

Maakasutusega seotud tegevusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sidumise arvestuseeskirjad ja tegevuskavad ***I

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega seotud tegevusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sidumise arvestuseeskirjade ja tegevuskavade kohta (COM(2012)0093 – C7-0074/2012 – 2012/0042(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 036/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0093), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0093),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0074/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0074/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. septembri 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. septembri 2012. aasta arvamust (1),

| — | olles konsulteerinud Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 21. detsembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 21. detsembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A7-0317/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A7-0317/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 351, 15.11.2012, lk 85.

---

P7_TC1-COD(2012)0042

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2013/EL maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega seotud tegevustest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sidumise arvestuseeskirjade ning nimetatud tegevustest tulenevate meetmetega seotud teabe kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus nr 529/2013/EL) lõplikule kujule).

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/155 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/155

---

P7_TA(2013)0064

Kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanism ja kliimamuutusi käsitleva muu olulise ELi ja riikliku teabe esitamine ***I

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ja kliimamuutusi käsitleva muu olulise ELi ja riikliku teabe esitamise kohta (COM(2011)0789 – C7-0433/2011 – 2011/0372(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 036/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0789), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0789),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0433/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0433/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 19. juuli 2012 arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 19. juuli 2012 arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 21. detsembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 21. detsembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja arengukomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A7-0191/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja arengukomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A7-0191/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 169.

(2)  ELT C 277, 13.9.2012, lk 51.

---

P7_TC1-COD(2011)0372

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta ning otsuse nr 280/2004/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 525/2013) lõplikule kujule).

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/156 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/156

---

P7_TA(2013)0065

Tarbijavaidluste veebipõhine lahendamine ***I

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse tarbijavaidluste veebipõhist lahendamist (tarbijavaidluste veebipõhise lahendamise määrus) (COM(2011)0794 – C7-0453/2011 – 2011/0374(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 036/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0794), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0794),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0453/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0453/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Madalmaade Parlamendi Esimese Koja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Madalmaade Parlamendi Esimese Koja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. detsembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. detsembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A7-0236/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A7-0236/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 99.

---

P7_TC1-COD(2011)0374

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 tarbijavaidluste internetipõhise lahendamise kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (tarbijavaidluste internetipõhise lahendamise määrus)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 524/2013) lõplikule kujule).

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/157 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/157

---

P7_TA(2013)0066

Tarbijavaidluste kohtuväline lahendamine ***I

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse tarbijavaidluste kohtuvälist lahendamist ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise direktiiv) (COM(2011)0793 – C7-0454/2011– 2011/0373(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 036/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0793), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0793),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0454/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0454/2011),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Madalmaade Parlamendi Esimese Koja ja Saksamaa Liidunõukogu poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Madalmaade Parlamendi Esimese Koja ja Saksamaa Liidunõukogu poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. detsembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. detsembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A7-0280/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A7-0280/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 93.

---

P7_TC1-COD(2011)0373

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise direktiiv)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2013/11/EL) lõplikule kujule).

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/158 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/158

---

P7_TA(2013)0067

Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimine Euroopa Liiduga *

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta (ÜMTde assotsieerimise otsus) (COM(2012)0362 – C7-0285/2012 – 2012/0195(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2016/C 036/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2012)0362), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2012)0362),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 203, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0285/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 203, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0285/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja kalanduskomisjoni arvamusi (A7-0052/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja kalanduskomisjoni arvamusi (A7-0052/2013),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5 a) | Kuna ülemeremaade ja -territooriumide ühendus on ÜMT rühma tõhusa vahendajana omandanud suure tähtsuse komisjoni ja liidu liikmesriikidega dialoogi pidamisel, tuleb seda organisatsiooni käsitleda kui partnerit koostöös, mille eesmärk on kaitsta ühendusse kuuluvate ÜMTde ühishuve. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5 a)

Kuna ülemeremaade ja -territooriumide ühendus on ÜMT rühma tõhusa vahendajana omandanud suure tähtsuse komisjoni ja liidu liikmesriikidega dialoogi pidamisel, tuleb seda organisatsiooni käsitleda kui partnerit koostöös, mille eesmärk on kaitsta ühendusse kuuluvate ÜMTde ühishuve.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Kodanikuühiskonna panust ÜMTde arengusse saab suurendada kodanikuühiskonna organisatsioonide tugevdamise kaudu kõikides koostöövaldkondades. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Kodanikuühiskonna panust ÜMTde arengusse saab suurendada kodanikuühiskonna organisatsioonide tugevdamise kaudu kõikides koostöövaldkondades.

| (6) | Kodanikuühiskonna panust ÜMTde arengusse saab suurendada kodanikuühiskonna organisatsioonide tugevdamise
  ja nende vastutuse suurendamise
  kaudu kõikides koostöövaldkondades. |
| --- | --- |

(6)

Kodanikuühiskonna panust ÜMTde arengusse saab suurendada kodanikuühiskonna organisatsioonide tugevdamise
  ja nende vastutuse suurendamise
  kaudu kõikides koostöövaldkondades.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | ÜMTde maismaa ja mere bioloogiline mitmekesisus on suur. Kliimamuutused võivad mõjutada ÜMTde looduskeskkonda ja ohustavad nende jätkusuutlikku arengut. Meetmete võtmine bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamise, suurõnnetuste ohu vähendamise, loodusvarade jätkusuutliku kasutamise ja jätkusuutliku energia valdkonnas võimaldab ÜMTdel kohaneda kliimamuutuste mõjuga ja seda leevendada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

ÜMTde maismaa ja mere bioloogiline mitmekesisus on suur. Kliimamuutused võivad mõjutada ÜMTde looduskeskkonda ja ohustavad nende jätkusuutlikku arengut. Meetmete võtmine bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamise, suurõnnetuste ohu vähendamise, loodusvarade jätkusuutliku kasutamise ja jätkusuutliku energia valdkonnas võimaldab ÜMTdel kohaneda kliimamuutuste mõjuga ja seda leevendada.

| (10) | ÜMTde maismaa ja mere bioloogiline mitmekesisus on suur. Kliimamuutused võivad mõjutada ÜMTde looduskeskkonda ja ohustavad nende jätkusuutlikku arengut. Meetmete võtmine bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamise, suurõnnetuste ohu vähendamise, loodusvarade jätkusuutliku kasutamise ja jätkusuutliku energia valdkonnas võib aidata ÜMTdel kohaneda kliimamuutuste mõjuga ja seda leevendada.
  Tuleks võimaldada ÜMTde osalemist sellistes horisontaalsetes Euroopa programmides nagu keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE). |
| --- | --- |

(10)

ÜMTde maismaa ja mere bioloogiline mitmekesisus on suur. Kliimamuutused võivad mõjutada ÜMTde looduskeskkonda ja ohustavad nende jätkusuutlikku arengut. Meetmete võtmine bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamise, suurõnnetuste ohu vähendamise, loodusvarade jätkusuutliku kasutamise ja jätkusuutliku energia valdkonnas võib aidata ÜMTdel kohaneda kliimamuutuste mõjuga ja seda leevendada.
  Tuleks võimaldada ÜMTde osalemist sellistes horisontaalsetes Euroopa programmides nagu keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE).

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Selleks et suurendada ÜMTde majanduse vastupanuvõimet välistele vapustustele, tuleb ÜMTdel aidata vähendada sõltuvust fossiilkütustest, et vähendada nende mõjutatavust kütusele juurdepääsust ja hindade kõikumisest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Selleks et suurendada ÜMTde majanduse vastupanuvõimet välistele vapustustele, tuleb ÜMTdel aidata vähendada sõltuvust fossiilkütustest, et vähendada nende mõjutatavust kütusele juurdepääsust ja hindade kõikumisest.

| (12) | Selleks et suurendada ÜMTde majanduse vastupanuvõimet välistele vapustustele,
  eelkõige tööhõive valdkonnas,
  tuleb ÜMTdel aidata vähendada sõltuvust fossiilkütustest, et vähendada nende mõjutatavust kütusele juurdepääsust ja hindade kõikumisest. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et suurendada ÜMTde majanduse vastupanuvõimet välistele vapustustele,
  eelkõige tööhõive valdkonnas,
  tuleb ÜMTdel aidata vähendada sõltuvust fossiilkütustest, et vähendada nende mõjutatavust kütusele juurdepääsust ja hindade kõikumisest.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | ÜMTde geograafiline kaugus
  kahjustab
  nende
  konkurentsivõimet
  , mistõttu tuleb parandada juurdepääsuvõimalusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

ÜMTde geograafiline kaugus
  kahjustab
  nende
  konkurentsivõimet
  , mistõttu tuleb parandada juurdepääsuvõimalusi.

| (14) | ÜMTde geograafiline kaugus
  raskendab
  nende
  majanduslikku arengut
  , mistõttu tuleb parandada juurdepääsuvõimalusi. |
| --- | --- |

(14)

ÜMTde geograafiline kaugus
  raskendab
  nende
  majanduslikku arengut
  , mistõttu tuleb parandada juurdepääsuvõimalusi.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | EL ja ÜMTd tunnustavad hariduse tähtsust ÜMTde jätkusuutliku arengut võimendava tegurina. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

EL ja ÜMTd tunnustavad hariduse tähtsust ÜMTde jätkusuutliku arengut võimendava tegurina.

| (15) | EL ja ÜMTd tunnustavad hariduse
  ja kutseõppe
  tähtsust ÜMTde jätkusuutlikku arengut võimendava tegurina. |
| --- | --- |

(15)

EL ja ÜMTd tunnustavad hariduse
  ja kutseõppe
  tähtsust ÜMTde jätkusuutlikku arengut võimendava tegurina.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16 a) | Koostöö olulisemaid eesmärke peaks olema parandada töötingimusi ning edendada töötajate ja ametiühingute õigusi. Selles protsessis peaksid tähtsat rolli etendama ametiühingud ja teised töötajate esindajad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16 a)

Koostöö olulisemaid eesmärke peaks olema parandada töötingimusi ning edendada töötajate ja ametiühingute õigusi. Selles protsessis peaksid tähtsat rolli etendama ametiühingud ja teised töötajate esindajad.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | ÜMTde majandust ja elanike tervist võivad kahjustada nakkushaigused, näiteks denguepalavik Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikides ning Chikungunya viirus India ookeani piirkonna riikides. Epideemiad vähendavad ÜMTde rahvastiku tootlikkust ja tõenäoliselt mõjuvad kahjulikult ka turismile, mis on paljude ÜMTde majanduse alustala. ÜMTdesse reisib palju turiste ja mujalt pärit töötajaid, seetõttu võivad neid ohustada sissetoodud haigused, ning vastupidi, kuna ÜMTdest reisib tagasi suur hulk inimesi, võib see põhjustada nakkushaiguste levikut Euroopas. Kuna ÜMTde majanduse jätkusuutlikkus sõltub suurel määral turismist, on eriti oluline tagada turismi ohutus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

ÜMTde majandust ja elanike tervist võivad kahjustada nakkushaigused, näiteks denguepalavik Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikides ning Chikungunya viirus India ookeani piirkonna riikides. Epideemiad vähendavad ÜMTde rahvastiku tootlikkust ja tõenäoliselt mõjuvad kahjulikult ka turismile, mis on paljude ÜMTde majanduse alustala. ÜMTdesse reisib palju turiste ja mujalt pärit töötajaid, seetõttu võivad neid ohustada sissetoodud haigused, ning vastupidi, kuna ÜMTdest reisib tagasi suur hulk inimesi, võib see põhjustada nakkushaiguste levikut Euroopas. Kuna ÜMTde majanduse jätkusuutlikkus sõltub suurel määral turismist, on eriti oluline tagada turismi ohutus.

| (17) | ÜMTde majandust ja elanike tervist võivad kahjustada nakkushaigused, näiteks denguepalavik Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikides ning Chikungunya viirus India ookeani piirkonna riikides. Epideemiad vähendavad ÜMTde rahvastiku tootlikkust ja tõenäoliselt mõjuvad kahjulikult ka turismile, mis on paljude ÜMTde majanduse alustala. ÜMTdesse reisib palju turiste ja mujalt pärit töötajaid, seetõttu võivad neid ohustada sissetoodud haigused
  . Kergesti kättesaadavad töötervishoiuteenused ja regulaarne tervisekontroll võiksid vähendada epideemiate ulatuslikkust.
  Ning vastupidi, kuna ÜMTdest reisib tagasi suur hulk inimesi, võib see põhjustada nakkushaiguste levikut Euroopas. Kuna ÜMTde majanduse jätkusuutlikkus sõltub suurel määral turismist, on eriti oluline tagada turismi ohutus. |
| --- | --- |

(17)

ÜMTde majandust ja elanike tervist võivad kahjustada nakkushaigused, näiteks denguepalavik Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikides ning Chikungunya viirus India ookeani piirkonna riikides. Epideemiad vähendavad ÜMTde rahvastiku tootlikkust ja tõenäoliselt mõjuvad kahjulikult ka turismile, mis on paljude ÜMTde majanduse alustala. ÜMTdesse reisib palju turiste ja mujalt pärit töötajaid, seetõttu võivad neid ohustada sissetoodud haigused
  . Kergesti kättesaadavad töötervishoiuteenused ja regulaarne tervisekontroll võiksid vähendada epideemiate ulatuslikkust.
  Ning vastupidi, kuna ÜMTdest reisib tagasi suur hulk inimesi, võib see põhjustada nakkushaiguste levikut Euroopas. Kuna ÜMTde majanduse jätkusuutlikkus sõltub suurel määral turismist, on eriti oluline tagada turismi ohutus.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Liidu ja ÜMTde assotsieerimise puhul tuleks võtta arvesse ja säilitada ÜMTde kultuurilist mitmekesisust ja identiteeti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Liidu ja ÜMTde assotsieerimise puhul tuleks võtta arvesse ja säilitada ÜMTde kultuurilist mitmekesisust ja identiteeti.

| (18) | Liidu ja ÜMTde assotsieerimise puhul tuleks võtta
  vajalikul määral
  arvesse ja
  aidata
  säilitada ÜMTde kultuurilist mitmekesisust ja identiteeti.
  Assotsieerimisel tuleks seetõttu võtta vajalikul määral arvesse ja aidata säilitada ning kaitsta ÜMTde põlisrahvaste õigusi. |
| --- | --- |

(18)

Liidu ja ÜMTde assotsieerimise puhul tuleks võtta
  vajalikul määral
  arvesse ja
  aidata
  säilitada ÜMTde kultuurilist mitmekesisust ja identiteeti.
  Assotsieerimisel tuleks seetõttu võtta vajalikul määral arvesse ja aidata säilitada ning kaitsta ÜMTde põlisrahvaste õigusi.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Euroopa Liit tunnistab, et partnerlust ÜMTdega tuleb elavdada hea valitsemistava ning organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, terrorismi ja korruptsiooni vastase võitluse valdkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Euroopa Liit tunnistab, et partnerlust ÜMTdega tuleb elavdada hea valitsemistava ning organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, terrorismi ja korruptsiooni vastase võitluse valdkonnas.

| (19) | Euroopa Liit tunnistab, et partnerlust ÜMTdega tuleb elavdada
  majanduse, sotsiaalse ja eelarvealase
  hea valitsemistava ning organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, terrorismi ja korruptsiooni vastase võitluse valdkonnas. |
| --- | --- |

(19)

Euroopa Liit tunnistab, et partnerlust ÜMTdega tuleb elavdada
  majanduse, sotsiaalse ja eelarvealase
  hea valitsemistava ning organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, terrorismi ja korruptsiooni vastase võitluse valdkonnas.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Liidu ja ÜMTde koostöö peaks aitama saavutada jätkusuutliku arengu eesmärke majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaarengu raames. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Liidu ja ÜMTde koostöö peaks aitama saavutada jätkusuutliku arengu eesmärke majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaarengu raames.

| (20) | Liidu ja ÜMTde koostöö peaks aitama
  süstemaatiliselt
  saavutada jätkusuutliku arengu eesmärke majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaarengu raames. |
| --- | --- |

(20)

Liidu ja ÜMTde koostöö peaks aitama
  süstemaatiliselt
  saavutada jätkusuutliku arengu eesmärke majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaarengu raames.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Üleilmsed muutused, mis kajastuvad jätkuvas kaubanduse liberaliseerimise protsessis,
  mõjutavad suurel määral
  liitu, mis on ÜMTde peamine kaubanduspartner, ÜMTde
  AKV riikidest naabreid ja teisi majanduspartnereid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Üleilmsed muutused, mis kajastuvad jätkuvas kaubanduse liberaliseerimise protsessis,
  mõjutavad suurel määral
  liitu, mis on ÜMTde peamine kaubanduspartner, ÜMTde
  AKV riikidest naabreid ja teisi majanduspartnereid
  .

| (21) | Üleilmsed muutused, mis kajastuvad
  väikestele saarepiirkondadele liiga vähe kasu toovas
  jätkuvas kaubanduse liberaliseerimise protsessis,
  kohustavad
  liitu, mis on ÜMTde peamine kaubanduspartner, ÜMTde
  naaberriikidega sõlmitud kaubanduslepingutes rohkem arvestama ÜMTde huvidega
  .
  See hõlmab vastutuse jagamist sotsiaalsetest miinimumstandarditest kinnipidamisega seotud klauslite süstemaatiliseks lisamiseks kõigisse läbiräägitud partnerlus- või kaubanduslepingutesse. |
| --- | --- |

(21)

Üleilmsed muutused, mis kajastuvad
  väikestele saarepiirkondadele liiga vähe kasu toovas
  jätkuvas kaubanduse liberaliseerimise protsessis,
  kohustavad
  liitu, mis on ÜMTde peamine kaubanduspartner, ÜMTde
  naaberriikidega sõlmitud kaubanduslepingutes rohkem arvestama ÜMTde huvidega
  .
  See hõlmab vastutuse jagamist sotsiaalsetest miinimumstandarditest kinnipidamisega seotud klauslite süstemaatiliseks lisamiseks kõigisse läbiräägitud partnerlus- või kaubanduslepingutesse.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 21 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (21 a) | Kuna kokkuhoiupoliitikal on olnud kahjulik mõju tööhõivele, on tekkinud vajadus liidu ja ÜMTde koostöö järele, et eemalduda sellisest poliitikast ja edendada suuremahulisi riiklikke investeerimisprogramme kui ainsat võimalust, mille abil tagada inimväärsed elu- ja töötingimused enamikule nii liidu kui ka ÜMTde elanikest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21 a)

Kuna kokkuhoiupoliitikal on olnud kahjulik mõju tööhõivele, on tekkinud vajadus liidu ja ÜMTde koostöö järele, et eemalduda sellisest poliitikast ja edendada suuremahulisi riiklikke investeerimisprogramme kui ainsat võimalust, mille abil tagada inimväärsed elu- ja töötingimused enamikule nii liidu kui ka ÜMTde elanikest.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | ÜMTd on saarepiirkonnad, mille keskkond on kergesti mõjutatav ja vajab piisavat kaitset muu hulgas jäätmekäitluse valdkonnas. Seoses radioaktiivsete jäätmetega pakuvad sellist kaitset Euratomi asutamislepingu artikkel 198 ja sellest tulenevad teisesed õigusaktid, välja arvatud Gröönimaa puhul, mille suhtes Euratomi asutamisleping ei kehti. Muid jäätmeid silmas pidades tuleks täpsustada, millised liidu eeskirjad ÜMTdes kehtima hakkavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

ÜMTd on saarepiirkonnad, mille keskkond on kergesti mõjutatav ja vajab piisavat kaitset muu hulgas jäätmekäitluse valdkonnas. Seoses radioaktiivsete jäätmetega pakuvad sellist kaitset Euratomi asutamislepingu artikkel 198 ja sellest tulenevad teisesed õigusaktid, välja arvatud Gröönimaa puhul, mille suhtes Euratomi asutamisleping ei kehti. Muid jäätmeid silmas pidades tuleks täpsustada, millised liidu eeskirjad ÜMTdes kehtima hakkavad.

| (22) | ÜMTd on saarepiirkonnad, mille keskkond on kergesti mõjutatav ja vajab piisavat kaitset muu hulgas jäätmekäitluse
  ja radioaktiivse saaste
  valdkonnas. Seoses radioaktiivsete jäätmetega pakuvad sellist kaitset Euratomi asutamislepingu artikkel 198 ja sellest tulenevad teisesed õigusaktid, välja arvatud Gröönimaa puhul, mille suhtes Euratomi asutamisleping ei kehti. Muid jäätmeid silmas pidades tuleks täpsustada, millised liidu eeskirjad ÜMTdes kehtima hakkavad.
  Eelkõige tuumakatsetustega seotud radioaktiivset saastet silmas pidades tuleks täpsustada, milliseid liidu eeskirju on võimalik ÜMTdes kohaldada, et bioloogilist mitmekesisust ja elanikkonda sellise saaste eest püsivalt kaitsta. |
| --- | --- |

(22)

ÜMTd on saarepiirkonnad, mille keskkond on kergesti mõjutatav ja vajab piisavat kaitset muu hulgas jäätmekäitluse
  ja radioaktiivse saaste
  valdkonnas. Seoses radioaktiivsete jäätmetega pakuvad sellist kaitset Euratomi asutamislepingu artikkel 198 ja sellest tulenevad teisesed õigusaktid, välja arvatud Gröönimaa puhul, mille suhtes Euratomi asutamisleping ei kehti. Muid jäätmeid silmas pidades tuleks täpsustada, millised liidu eeskirjad ÜMTdes kehtima hakkavad.
  Eelkõige tuumakatsetustega seotud radioaktiivset saastet silmas pidades tuleks täpsustada, milliseid liidu eeskirju on võimalik ÜMTdes kohaldada, et bioloogilist mitmekesisust ja elanikkonda sellise saaste eest püsivalt kaitsta.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Võttes arvesse üleilmse teenuskaubanduse ja asutamisõiguse arengut ning vajadust ÜMTd sellesse integreerida, tuleb toetada teenusteturu arengut ja investeerimisvõimalusi, parandades ÜMTde teenuste ja neist lähtuvate investeeringute pääsu liidu turule. Sellega seoses peaks liit kõiki enamsoodustusrežiimi klausleid kasutades ÜMTdele võimaldama sama soodsat kohtlemist, kui on soodsaim mis tahes teisele kaubanduspartnerile võimaldatud kohtlemine, jättes ÜMTdele siiski võimaluse paindlikult kujundada oma kaubandussuhteid, nähes ette, et ÜMTd võimaldavad liidule sellist kohtlemist, mis vastab kohtlemisele, mida ÜMTd võimaldavad muudele suurtele kaubanduspartneritele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Võttes arvesse üleilmse teenuskaubanduse ja asutamisõiguse arengut ning vajadust ÜMTd sellesse integreerida, tuleb toetada teenusteturu arengut ja investeerimisvõimalusi, parandades ÜMTde teenuste ja neist lähtuvate investeeringute pääsu liidu turule. Sellega seoses peaks liit kõiki enamsoodustusrežiimi klausleid kasutades ÜMTdele võimaldama sama soodsat kohtlemist, kui on soodsaim mis tahes teisele kaubanduspartnerile võimaldatud kohtlemine, jättes ÜMTdele siiski võimaluse paindlikult kujundada oma kaubandussuhteid, nähes ette, et ÜMTd võimaldavad liidule sellist kohtlemist, mis vastab kohtlemisele, mida ÜMTd võimaldavad muudele suurtele kaubanduspartneritele.

| (26) | Võttes arvesse üleilmse teenuskaubanduse ja asutamisõiguse arengut ning vajadust ÜMTd sellesse integreerida, tuleb toetada teenusteturu arengut ja investeerimisvõimalusi, parandades ÜMTde teenuste ja neist lähtuvate investeeringute pääsu liidu turule
  ning lihtsustades nende juurdepääsu riigihangetele
  . Sellega seoses peaks liit kõiki enamsoodustusrežiimi klausleid kasutades ÜMTdele võimaldama sama soodsat kohtlemist, kui on soodsaim mis tahes teisele kaubanduspartnerile võimaldatud kohtlemine, jättes ÜMTdele siiski võimaluse paindlikult kujundada oma kaubandussuhteid, nähes ette, et ÜMTd võimaldavad liidule sellist kohtlemist, mis vastab kohtlemisele, mida ÜMTd võimaldavad muudele suurtele kaubanduspartneritele. |
| --- | --- |

(26)

Võttes arvesse üleilmse teenuskaubanduse ja asutamisõiguse arengut ning vajadust ÜMTd sellesse integreerida, tuleb toetada teenusteturu arengut ja investeerimisvõimalusi, parandades ÜMTde teenuste ja neist lähtuvate investeeringute pääsu liidu turule
  ning lihtsustades nende juurdepääsu riigihangetele
  . Sellega seoses peaks liit kõiki enamsoodustusrežiimi klausleid kasutades ÜMTdele võimaldama sama soodsat kohtlemist, kui on soodsaim mis tahes teisele kaubanduspartnerile võimaldatud kohtlemine, jättes ÜMTdele siiski võimaluse paindlikult kujundada oma kaubandussuhteid, nähes ette, et ÜMTd võimaldavad liidule sellist kohtlemist, mis vastab kohtlemisele, mida ÜMTd võimaldavad muudele suurtele kaubanduspartneritele.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed ning kaubanduse ees seisvad tehnilised takistused võivad avaldada mõju kaubandusele ja nõuavad koostöö tegemist. Kaubandus- ja kaubandusega seotud koostöö peaks hõlmama ka konkurentsipoliitikat ja intellektuaalomandiõigusi, mis on olulised kaubandusest saadava tulu õiglaseks jaotamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed ning kaubanduse ees seisvad tehnilised takistused võivad avaldada mõju kaubandusele ja nõuavad koostöö tegemist. Kaubandus- ja kaubandusega seotud koostöö peaks hõlmama ka konkurentsipoliitikat ja intellektuaalomandiõigusi, mis on olulised kaubandusest saadava tulu õiglaseks jaotamiseks.

| (28) | Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed ning kaubanduse ees seisvad tehnilised takistused võivad avaldada mõju kaubandusele ja
  tööhõive olukorrale ning
  nõuavad koostöö tegemist. Kaubandus- ja kaubandusega seotud koostöö peaks hõlmama ka
  tööhõivepoliitikat, eelkõige noortega seoses,
  konkurentsipoliitikat ja intellektuaalomandiõigusi, mis on olulised kaubandusest saadava tulu õiglaseks jaotamiseks. |
| --- | --- |

(28)

Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed ning kaubanduse ees seisvad tehnilised takistused võivad avaldada mõju kaubandusele ja
  tööhõive olukorrale ning
  nõuavad koostöö tegemist. Kaubandus- ja kaubandusega seotud koostöö peaks hõlmama ka
  tööhõivepoliitikat, eelkõige noortega seoses,
  konkurentsipoliitikat ja intellektuaalomandiõigusi, mis on olulised kaubandusest saadava tulu õiglaseks jaotamiseks.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Selleks et ÜMTd saaksid parimatel tingimustel osaleda liidu siseturul ning piirkondlikul, allpiirkondlikul ja rahvusvahelisel turul, tuleb arendada ÜMTde suutlikkust asjakohastes valdkondades. Nii näiteks tuleb arendada inimressursse ja nende oskusi
  ning väikese
  ja keskmise suurusega
  ettevõtteid
  ,
  mitmekesistada
  majandussektoreid ja
  rakendada
  investeerimiskliimat parandavat õigusraamistikku. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29)

Selleks et ÜMTd saaksid parimatel tingimustel osaleda liidu siseturul ning piirkondlikul, allpiirkondlikul ja rahvusvahelisel turul, tuleb arendada ÜMTde suutlikkust asjakohastes valdkondades. Nii näiteks tuleb arendada inimressursse ja nende oskusi
  ning väikese
  ja keskmise suurusega
  ettevõtteid
  ,
  mitmekesistada
  majandussektoreid ja
  rakendada
  investeerimiskliimat parandavat õigusraamistikku.

| (29) | Selleks et ÜMTd saaksid parimatel tingimustel osaleda liidu siseturul ning piirkondlikul, allpiirkondlikul ja rahvusvahelisel turul, tuleb arendada ÜMTde suutlikkust asjakohastes valdkondades. Nii näiteks tuleb arendada inimressursse ja nende oskusi
  , pakkudes asjakohast kutseõpet
  ja
  täiendkoolitust, edendades väikeste ja
  keskmise suurusega
  ettevõtete arengut
  ,
  hõlbustades juurdepääsu mikrokrediidile ja laenudele, mitmekesistades
  majandussektoreid ja
  rakendades
  investeerimiskliimat parandavat õigusraamistikku.
  Euroopa Arengufondi vahendite kasutamine koos liidu üldeelarvest rahastatavate programmide ja vahenditega, millele ÜMT-del on õigus, võimaldaks suurendada ja ratsionaliseerida kavandatud investeeringuid. |
| --- | --- |

(29)

Selleks et ÜMTd saaksid parimatel tingimustel osaleda liidu siseturul ning piirkondlikul, allpiirkondlikul ja rahvusvahelisel turul, tuleb arendada ÜMTde suutlikkust asjakohastes valdkondades. Nii näiteks tuleb arendada inimressursse ja nende oskusi
  , pakkudes asjakohast kutseõpet
  ja
  täiendkoolitust, edendades väikeste ja
  keskmise suurusega
  ettevõtete arengut
  ,
  hõlbustades juurdepääsu mikrokrediidile ja laenudele, mitmekesistades
  majandussektoreid ja
  rakendades
  investeerimiskliimat parandavat õigusraamistikku.
  Euroopa Arengufondi vahendite kasutamine koos liidu üldeelarvest rahastatavate programmide ja vahenditega, millele ÜMT-del on õigus, võimaldaks suurendada ja ratsionaliseerida kavandatud investeeringuid.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 30 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (30 a) | ÜMTdel võib olla otsustav roll võitluses maksuparadiiside vastu. Sellega seoses tuleks rõhutada vajadust liikuda finantssektori tõelise läbipaistvuse poole. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30 a)

ÜMTdel võib olla otsustav roll võitluses maksuparadiiside vastu. Sellega seoses tuleks rõhutada vajadust liikuda finantssektori tõelise läbipaistvuse poole.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | Artiklites 9 ja 82 sätestatud rahalise abi andmise korraga on peavastutus 11. EAFi programmitöö ja rakendamise alase koostöö eest delegeeritud eelkõige ÜMTdele. Koostöö toimub valdavalt kooskõlas ÜMTde õigusnormidega ning tugevdab toetust programmis ettenähtud toimingute järelevalvele, hindamisele ja auditeerimisele. Lisaks tuleb selgelt sõnastada, et ÜMTdel on õigus rahastamisele erinevatest rahastamisallikatest, nagu on sätestatud artiklis 76. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33)

Artiklites 9 ja 82 sätestatud rahalise abi andmise korraga on peavastutus 11. EAFi programmitöö ja rakendamise alase koostöö eest delegeeritud eelkõige ÜMTdele. Koostöö toimub valdavalt kooskõlas ÜMTde õigusnormidega ning tugevdab toetust programmis ettenähtud toimingute järelevalvele, hindamisele ja auditeerimisele. Lisaks tuleb selgelt sõnastada, et ÜMTdel on õigus rahastamisele erinevatest rahastamisallikatest, nagu on sätestatud artiklis 76.

| (33) | Artiklites 9 ja 82 sätestatud rahalise abi andmise korraga on peavastutus 11. EAFi programmitöö ja rakendamise alase koostöö eest delegeeritud eelkõige ÜMTdele. Koostöö toimub valdavalt kooskõlas ÜMTde õigusnormidega ning tugevdab toetust programmis ettenähtud toimingute järelevalvele, hindamisele ja auditeerimisele. Lisaks tuleb selgelt sõnastada, et ÜMTdel on õigus rahastamisele erinevatest rahastamisallikatest, nagu on sätestatud artiklis 76
  , ning et komisjon peab lihtsustama ÜMTde juurdepääsu liidu horisontaalsetele programmidele, luues selleks ÜMTde strateegia, mis on ette nähtud artikli 88 lõikes 2a
  . |
| --- | --- |

(33)

Artiklites 9 ja 82 sätestatud rahalise abi andmise korraga on peavastutus 11. EAFi programmitöö ja rakendamise alase koostöö eest delegeeritud eelkõige ÜMTdele. Koostöö toimub valdavalt kooskõlas ÜMTde õigusnormidega ning tugevdab toetust programmis ettenähtud toimingute järelevalvele, hindamisele ja auditeerimisele. Lisaks tuleb selgelt sõnastada, et ÜMTdel on õigus rahastamisele erinevatest rahastamisallikatest, nagu on sätestatud artiklis 76
  , ning et komisjon peab lihtsustama ÜMTde juurdepääsu liidu horisontaalsetele programmidele, luues selleks ÜMTde strateegia, mis on ette nähtud artikli 88 lõikes 2a
  .

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 34

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (34) | Selleks et võtta vastu üksikasjalikud eeskirjad programmitöö dokumentide ettevalmistamise, järelmeetmete võtmise, auditeerimise, hindamise, läbivaatamise ja rakendamise ning aruannete esitamise ja finantskorrektsioonide kohta, tuleks komisjonile käesoleva otsuse IV osa suhtes anda pädevus võtta vastu õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290. Selleks et võtta arvesse tehnoloogia arengut ja tollialastes õigusaktides tehtud muudatusi, tuleks komisjonile anda ka pädevus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 võtta vastu õigusakte, millega muudetakse VI lisa liiteid. Eriti oluline on, et komisjon peaks ettevalmistustöö käigus vajalikke konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise nõukogule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(34)

Selleks et võtta vastu üksikasjalikud eeskirjad programmitöö dokumentide ettevalmistamise, järelmeetmete võtmise, auditeerimise, hindamise, läbivaatamise ja rakendamise ning aruannete esitamise ja finantskorrektsioonide kohta, tuleks komisjonile käesoleva otsuse IV osa suhtes anda pädevus võtta vastu õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290. Selleks et võtta arvesse tehnoloogia arengut ja tollialastes õigusaktides tehtud muudatusi, tuleks komisjonile anda ka pädevus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 võtta vastu õigusakte, millega muudetakse VI lisa liiteid. Eriti oluline on, et komisjon peaks ettevalmistustöö käigus vajalikke konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise nõukogule.

| (34) | Selleks et võtta vastu üksikasjalikud eeskirjad programmitöö dokumentide ettevalmistamise, järelmeetmete võtmise, auditeerimise, hindamise, läbivaatamise ja rakendamise ning aruannete esitamise ja finantskorrektsioonide kohta, tuleks komisjonile käesoleva otsuse IV osa suhtes anda pädevus võtta vastu õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290.
  Selleks et võtta vastu otsuseid, millega kiidetakse heaks ÜMTde ja Euroopa Liiduga vabakaubanduskokkuleppe sõlminud ja seda rakendavate riikide vahelist päritolu kumulatsiooni võimaldav leping, erandid registreeritud eksportijate süsteemist ja ajutine erand VI lisa sätetest, tuleks komisjonile käesoleva otsuse VI lisa suhtes anda pädevus võtta vastu õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290.
  Selleks et võtta arvesse tehnoloogia arengut ja tollialastes õigusaktides tehtud muudatusi, tuleks komisjonile anda ka pädevus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 võtta vastu õigusakte, millega muudetakse VI lisa liiteid.
  Selleks et võtta vastu otsuseid sooduskorra ajutise peatamise ja eelnevalt VII lisas määratletud järelevalve meetmete, samuti VIII lisas sätestatud ajutiste ja kaitsemeetmete kohta, tuleks komisjonile ka käesoleva otsuse VII ja VIII lisa suhtes anda pädevus võtta vastu õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290.
  Eriti oluline on, et komisjon peaks ettevalmistustöö käigus vajalikke konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule. |
| --- | --- |

(34)

Selleks et võtta vastu üksikasjalikud eeskirjad programmitöö dokumentide ettevalmistamise, järelmeetmete võtmise, auditeerimise, hindamise, läbivaatamise ja rakendamise ning aruannete esitamise ja finantskorrektsioonide kohta, tuleks komisjonile käesoleva otsuse IV osa suhtes anda pädevus võtta vastu õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290.
  Selleks et võtta vastu otsuseid, millega kiidetakse heaks ÜMTde ja Euroopa Liiduga vabakaubanduskokkuleppe sõlminud ja seda rakendavate riikide vahelist päritolu kumulatsiooni võimaldav leping, erandid registreeritud eksportijate süsteemist ja ajutine erand VI lisa sätetest, tuleks komisjonile käesoleva otsuse VI lisa suhtes anda pädevus võtta vastu õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290.
  Selleks et võtta arvesse tehnoloogia arengut ja tollialastes õigusaktides tehtud muudatusi, tuleks komisjonile anda ka pädevus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 võtta vastu õigusakte, millega muudetakse VI lisa liiteid.
  Selleks et võtta vastu otsuseid sooduskorra ajutise peatamise ja eelnevalt VII lisas määratletud järelevalve meetmete, samuti VIII lisas sätestatud ajutiste ja kaitsemeetmete kohta, tuleks komisjonile ka käesoleva otsuse VII ja VIII lisa suhtes anda pädevus võtta vastu õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290.
  Eriti oluline on, et komisjon peaks ettevalmistustöö käigus vajalikke konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 2 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Hõlbustamaks nende eesmärkide saavutamist, võetakse iga ÜMT puhul arvesse tema identiteeti ja geograafilist asukohta ning poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset olukorda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a.
     
  Hõlbustamaks nende eesmärkide saavutamist, võetakse iga ÜMT puhul arvesse tema identiteeti ja geograafilist asukohta ning poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset olukorda.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | keskkonda säästva majanduskasvu edendamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

keskkonda säästva majanduskasvu edendamine;

| (b) | keskkonda säästva majanduskasvu
  ja töökohtade
  edendamine
  kõigis keskkonda säästvat majanduskasvu toetavates sektorites
  ; |
| --- | --- |

(b)

keskkonda säästva majanduskasvu
  ja töökohtade
  edendamine
  kõigis keskkonda säästvat majanduskasvu toetavates sektorites
  ;

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 6 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Omavaheliste suhete tugevdamiseks teavitavad EL ja ÜMTd kodanikke assotsieerimisest, eelkõige edendades ÜMTde ja nende liidusiseste partnerite ametiasutuste, teadusringkondade, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ettevõtjate vahelisi sidemeid ja koostööd. | 1.   Omavaheliste suhete tugevdamiseks teavitavad EL ja ÜMTd kodanikke assotsieerimisest
  ning selle poolt tekitatud ühisest kasust
  , eelkõige edendades ÜMTde ja nende liidusiseste partnerite ametiasutuste, teadusringkondade, kodanikuühiskonna organisatsioonide
  , sotsiaalpartnerite
  ja ettevõtjate vahelisi sidemeid ja koostööd.
  Seoses sellega tagab liit ÜMTde tõhusa osalemise teabe- ja kommunikatsiooniprogrammides, eelkõige teabekeskustes „Europe Direct”, et tuua Euroopa Liitu lähemale oma kodanikele, kes elavad ÜMTdes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Omavaheliste suhete tugevdamiseks teavitavad EL ja ÜMTd kodanikke assotsieerimisest, eelkõige edendades ÜMTde ja nende liidusiseste partnerite ametiasutuste, teadusringkondade, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ettevõtjate vahelisi sidemeid ja koostööd.

1.   Omavaheliste suhete tugevdamiseks teavitavad EL ja ÜMTd kodanikke assotsieerimisest
  ning selle poolt tekitatud ühisest kasust
  , eelkõige edendades ÜMTde ja nende liidusiseste partnerite ametiasutuste, teadusringkondade, kodanikuühiskonna organisatsioonide
  , sotsiaalpartnerite
  ja ettevõtjate vahelisi sidemeid ja koostööd.
  Seoses sellega tagab liit ÜMTde tõhusa osalemise teabe- ja kommunikatsiooniprogrammides, eelkõige teabekeskustes „Europe Direct”, et tuua Euroopa Liitu lähemale oma kodanikele, kes elavad ÜMTdes.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 6 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Komisjon tagab, et kõikide liidu üldeelarvest rahastatavate programmide ja vahenditega edendatakse partnerlusi ÜMTdega, nagu on sätestatud artiklis 88. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a.
     
  Komisjon tagab, et kõikide liidu üldeelarvest rahastatavate programmide ja vahenditega edendatakse partnerlusi ÜMTdega, nagu on sätestatud artiklis 88.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 7 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Assotsieerimisega toetatakse liidu ning ÜMTde ja teiste partnerite vahelist koostööd käesoleva otsuse teises ja kolmandas osas sätestatud koostöövaldkondades. Seda arvese võttes on assotsieerimise eesmärk edendada ÜMTde koostööd aluslepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimate piirkondadega, samuti Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide hulka kuuluvate ja AKV riikide hulka mittekuuluvate naaberriikidega. Selle eesmärgi saavutamiseks parandab liit ELi rahastamisvahenditest rahastatavate koostööprogrammide koordineerimist ja nendevahelist sünergiat. | 3.   Assotsieerimisega toetatakse liidu ning ÜMTde ja teiste partnerite vahelist koostööd käesoleva otsuse teises ja kolmandas osas sätestatud koostöövaldkondades. Seda arvesse võttes on assotsieerimise eesmärk edendada ÜMTde koostööd aluslepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimate piirkondadega, samuti Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide hulka kuuluvate ja AKV riikide hulka mittekuuluvate naaberriikidega. Selle eesmärgi saavutamiseks parandab liit ELi rahastamisvahenditest rahastatavate koostööprogrammide koordineerimist ja nendevahelist sünergiat
  , sealhulgas territoriaalse koostöö programme ühtekuuluvuspoliitika raames
  .
  Liikmesriigid ja komisjon toetavad ÜMTde ametiasutuste mistahes taotlusi osaleda AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee täiskogu istungitel vaatlejatena, kui assamblee töökorrast ei tulene teisiti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Assotsieerimisega toetatakse liidu ning ÜMTde ja teiste partnerite vahelist koostööd käesoleva otsuse teises ja kolmandas osas sätestatud koostöövaldkondades. Seda arvese võttes on assotsieerimise eesmärk edendada ÜMTde koostööd aluslepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimate piirkondadega, samuti Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide hulka kuuluvate ja AKV riikide hulka mittekuuluvate naaberriikidega. Selle eesmärgi saavutamiseks parandab liit ELi rahastamisvahenditest rahastatavate koostööprogrammide koordineerimist ja nendevahelist sünergiat.

3.   Assotsieerimisega toetatakse liidu ning ÜMTde ja teiste partnerite vahelist koostööd käesoleva otsuse teises ja kolmandas osas sätestatud koostöövaldkondades. Seda arvesse võttes on assotsieerimise eesmärk edendada ÜMTde koostööd aluslepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimate piirkondadega, samuti Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide hulka kuuluvate ja AKV riikide hulka mittekuuluvate naaberriikidega. Selle eesmärgi saavutamiseks parandab liit ELi rahastamisvahenditest rahastatavate koostööprogrammide koordineerimist ja nendevahelist sünergiat
  , sealhulgas territoriaalse koostöö programme ühtekuuluvuspoliitika raames
  .
  Liikmesriigid ja komisjon toetavad ÜMTde ametiasutuste mistahes taotlusi osaleda AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee täiskogu istungitel vaatlejatena, kui assamblee töökorrast ei tulene teisiti.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 7 – lõige 4 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | ÜMTde osalemine piirkondliku integratsiooni organisatsioonide raames piirkondlike turgude arendamises; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

ÜMTde osalemine piirkondliku integratsiooni organisatsioonide raames piirkondlike turgude arendamises;

| (d) | ÜMTde osalemine piirkondliku integratsiooni organisatsioonide raames
  piirkondlike organisatsioonide ja piirkondlike
  turgude arendamises; |
| --- | --- |

(d)

ÜMTde osalemine piirkondliku integratsiooni organisatsioonide raames
  piirkondlike organisatsioonide ja piirkondlike
  turgude arendamises;

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 9 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Vajaduse korral peavad ÜMTd dialoogi ja konsulteerivad asutuste ja organitega, nagu: | 2.   Vajaduse korral peavad ÜMTd dialoogi ja konsulteerivad asutuste
  , parlamendiliikmete
  ja organitega, nagu: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Vajaduse korral peavad ÜMTd dialoogi ja konsulteerivad asutuste ja organitega, nagu:

2.   Vajaduse korral peavad ÜMTd dialoogi ja konsulteerivad asutuste
  , parlamendiliikmete
  ja organitega, nagu:

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | ÜMTsid riiklikul ja liidu tasandil esindavad parlamendiliikmed; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

ÜMTsid riiklikul ja liidu tasandil esindavad parlamendiliikmed;

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (c a) | ÜMTde ühendused, näiteks ülemeremaade ja -territooriumide assotsiatsioon (OCTA); |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c a)

ÜMTde ühendused, näiteks ülemeremaade ja -territooriumide assotsiatsioon (OCTA);

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 10 – lõige 1 – alapunkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b a) | ÜMTsid riiklikul ja liidu tasandil esindavad parlamendiliikmed; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b a)

ÜMTsid riiklikul ja liidu tasandil esindavad parlamendiliikmed;

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 12 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4 a)
     
  Dialoog võimaldab ÜMTdel saada teavet erinevate piirkondlike ja horisontaalsete programmide, samuti jätkuvate Euroopa Arengufondi piirkondlike projektide kohta, et oleks võimalik neis osaleda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4 a)
     
  Dialoog võimaldab ÜMTdel saada teavet erinevate piirkondlike ja horisontaalsete programmide, samuti jätkuvate Euroopa Arengufondi piirkondlike projektide kohta, et oleks võimalik neis osaleda.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 13 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | ÜMTde ametiasutuste, liikmesriikide ja komisjoni esindajad kohtuvad igal aastal ÜMTde ja ühenduse vahelisel dialoogifoorumil (edaspidi „foorum”). Vajaduse korral kaasatakse ÜMT ja ELi foorumile
  Euroopa Parlamendi liikmed ning
  Euroopa Investeerimispanga ja äärepoolseimates piirkondade esindajad; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

ÜMTde ametiasutuste, liikmesriikide ja komisjoni esindajad kohtuvad igal aastal ÜMTde ja ühenduse vahelisel dialoogifoorumil (edaspidi „foorum”). Vajaduse korral kaasatakse ÜMT ja ELi foorumile
  Euroopa Parlamendi liikmed ning
  Euroopa Investeerimispanga ja äärepoolseimates piirkondade esindajad;

| (a) | ÜMTde ametiasutused,
  ÜMTdest valitud parlamendiliikmed,
  liikmesriikide esindajad ja komisjon kohtuvad igal aastal ÜMTde ja ühenduse vahelisel dialoogifoorumil (edaspidi „foorum”).
  Kaasatud on ka Euroopa Parlamendi liikmed.
  Vajaduse korral kaasatakse ÜMT ja ELi foorumile Euroopa Investeerimispanga ja äärepoolseimate piirkondade esindajad
  ning naaberriigid, mis kuuluvad või ei kuulu AKV riikide hulka
  ; |
| --- | --- |

(a)

ÜMTde ametiasutused,
  ÜMTdest valitud parlamendiliikmed,
  liikmesriikide esindajad ja komisjon kohtuvad igal aastal ÜMTde ja ühenduse vahelisel dialoogifoorumil (edaspidi „foorum”).
  Kaasatud on ka Euroopa Parlamendi liikmed.
  Vajaduse korral kaasatakse ÜMT ja ELi foorumile Euroopa Investeerimispanga ja äärepoolseimate piirkondade esindajad
  ning naaberriigid, mis kuuluvad või ei kuulu AKV riikide hulka
  ;

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 13 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | komisjon, ÜMTd ja seotud liikmesriigid korraldavad korrapäraselt kolmepoolseid konsultatsioone. Neid konsultatsioone korraldatakse
  reeglina
  neli korda aastas komisjoni algatusel või
  ÜMTde
  ja seotud liikmesriikide taotlusel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

komisjon, ÜMTd ja seotud liikmesriigid korraldavad korrapäraselt kolmepoolseid konsultatsioone. Neid konsultatsioone korraldatakse
  reeglina
  neli korda aastas komisjoni algatusel või
  ÜMTde
  ja seotud liikmesriikide taotlusel;

| (b) | komisjon, ÜMTd ja seotud liikmesriigid korraldavad korrapäraselt kolmepoolseid konsultatsioone. Neid konsultatsioone korraldatakse
  vähemalt
  neli korda aastas
  , aga samuti sõltuvalt vajadusest,
  komisjoni algatusel või
  ühe või mitme ÜMT
  ja seotud liikmesriikide taotlusel; |
| --- | --- |

(b)

komisjon, ÜMTd ja seotud liikmesriigid korraldavad korrapäraselt kolmepoolseid konsultatsioone. Neid konsultatsioone korraldatakse
  vähemalt
  neli korda aastas
  , aga samuti sõltuvalt vajadusest,
  komisjoni algatusel või
  ühe või mitme ÜMT
  ja seotud liikmesriikide taotlusel;

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 15 – lõik 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (c a) | toetada majanduslikult jätkusuutlikke VKEsid, kes väärtustavad piirkondade ökosüsteemi rikkust eelkõige teadustöö, põllumajanduse, käsitöö ja turismi valdkonnas; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c a)

toetada majanduslikult jätkusuutlikke VKEsid, kes väärtustavad piirkondade ökosüsteemi rikkust eelkõige teadustöö, põllumajanduse, käsitöö ja turismi valdkonnas;

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 17 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kalapüügi ja vesiviljeluse, turismi,
  meretranspordi
  ning muude majanduslike ja sotsiaalsete tegevusalade puhul kasutada ära võimalused, mida mere- ja rannikualad pakuvad taastuvenergia ja tooraine valdkonnas, võttes samal ajal arvesse kliimamuutuste ja
  inimtegevuse
  mõju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kalapüügi ja vesiviljeluse, turismi,
  meretranspordi
  ning muude majanduslike ja sotsiaalsete tegevusalade puhul kasutada ära võimalused, mida mere- ja rannikualad pakuvad taastuvenergia ja tooraine valdkonnas, võttes samal ajal arvesse kliimamuutuste ja
  inimtegevuse
  mõju.

| (b) | kalapüügi ja vesiviljeluse,
  põllumajanduse,
  turismi,
  mere- ja õhutranspordi, tööstuse, kaevandustegevuse ja maakasutuse planeerimise
  ning muude majanduslike ja sotsiaalsete tegevusalade puhul kasutada ära võimalused, mida mere- ja rannikualad pakuvad taastuvenergia ja tooraine valdkonnas, võttes samal ajal arvesse kliimamuutuste
  ning inimese
  ja
  loomade tegevusest põhjustatud maismaalt lähtuva reostuse
  mõju. |
| --- | --- |

(b)

kalapüügi ja vesiviljeluse,
  põllumajanduse,
  turismi,
  mere- ja õhutranspordi, tööstuse, kaevandustegevuse ja maakasutuse planeerimise
  ning muude majanduslike ja sotsiaalsete tegevusalade puhul kasutada ära võimalused, mida mere- ja rannikualad pakuvad taastuvenergia ja tooraine valdkonnas, võttes samal ajal arvesse kliimamuutuste
  ning inimese
  ja
  loomade tegevusest põhjustatud maismaalt lähtuva reostuse
  mõju.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 19 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | ilma et see piiraks liidu
  ja ÜMTde vaheliste
  kehtivate või tulevaste
  kahepoolsete
  kalandusalaste partnerluslepingute kohaldamist, peavad liit ja ÜMTd omavahel korrapäraselt nõu mere elusressursside kaitse ja majandamise küsimustes ning vahetavad asjakohastes artiklis 13 sätestatud dialoogifoorumite kaudu teavet ressursside olukorra kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

ilma et see piiraks liidu
  ja ÜMTde vaheliste
  kehtivate või tulevaste
  kahepoolsete
  kalandusalaste partnerluslepingute kohaldamist, peavad liit ja ÜMTd omavahel korrapäraselt nõu mere elusressursside kaitse ja majandamise küsimustes ning vahetavad asjakohastes artiklis 13 sätestatud dialoogifoorumite kaudu teavet ressursside olukorra kohta.

| (c) | ilma et see piiraks liidu
  sõlmitud
  kehtivate või tulevaste kalandusalaste partnerluslepingute kohaldamist, peavad liit ja ÜMTd omavahel korrapäraselt nõu mere elusressursside kaitse ja majandamise küsimustes ning vahetavad asjakohastes artiklis 13 sätestatud dialoogifoorumite kaudu teavet ressursside olukorra kohta. |
| --- | --- |

(c)

ilma et see piiraks liidu
  sõlmitud
  kehtivate või tulevaste kalandusalaste partnerluslepingute kohaldamist, peavad liit ja ÜMTd omavahel korrapäraselt nõu mere elusressursside kaitse ja majandamise küsimustes ning vahetavad asjakohastes artiklis 13 sätestatud dialoogifoorumite kaudu teavet ressursside olukorra kohta.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 19 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kalavarude kaitse alane dialoog ja koostöö muu hulgas ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemisel piirkondlike kalavarusid majandavate organisatsioonidega ja nende organisatsioonide raames tehtava koostöö tõhustamine. Dialoog ja koostöö hõlmab kontrolli ja järelevalvekavu ning stiimuleid ja kohustust pikemas perspektiivis tõhustada kalavarude ja rannikukeskkonna majandamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kalavarude kaitse alane dialoog ja koostöö muu hulgas ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemisel piirkondlike kalavarusid majandavate organisatsioonidega ja nende organisatsioonide raames tehtava koostöö tõhustamine. Dialoog ja koostöö hõlmab kontrolli ja järelevalvekavu ning stiimuleid ja kohustust pikemas perspektiivis tõhustada kalavarude ja rannikukeskkonna majandamist.

| (b) | kalavarude kaitse alane dialoog ja koostöö muu hulgas ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemisel piirkondlike kalavarusid majandavate organisatsioonidega ja nende organisatsioonide raames tehtava koostöö tõhustamine. Dialoog ja koostöö hõlmab kontrolli ja järelevalvekavu ning stiimuleid ja kohustust pikemas perspektiivis tõhustada kalavarude ja rannikukeskkonna majandamist.
  Lisaks dialoogile ja koostööle on vaja komisjonilt suuremaid jõupingutusi kalavarude jätkusuutliku majandamise edendamiseks, toetades kohalikke järelevalve- ja jälgimissüsteeme Euroopa Liiduga assotsieerunud ÜMTdega partnerluslepingute sõlmimise abil. |
| --- | --- |

(b)

kalavarude kaitse alane dialoog ja koostöö muu hulgas ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemisel piirkondlike kalavarusid majandavate organisatsioonidega ja nende organisatsioonide raames tehtava koostöö tõhustamine. Dialoog ja koostöö hõlmab kontrolli ja järelevalvekavu ning stiimuleid ja kohustust pikemas perspektiivis tõhustada kalavarude ja rannikukeskkonna majandamist.
  Lisaks dialoogile ja koostööle on vaja komisjonilt suuremaid jõupingutusi kalavarude jätkusuutliku majandamise edendamiseks, toetades kohalikke järelevalve- ja jälgimissüsteeme Euroopa Liiduga assotsieerunud ÜMTdega partnerluslepingute sõlmimise abil.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 20 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Veevarustuse ja kanalisatsiooni valdkonnas pööratakse erilist tähelepanu joogiveega varustamisele ja kanalisatsiooniteenustele piirkondades, kus need teenused ei ole piisavalt välja arendatud, et aidata parandada rahvastiku tervislikku seisundit ja tõsta tootlikkust ning seega otseselt arendada inimressursse. | 2.   Veevarustuse ja kanalisatsiooni valdkonnas pööratakse erilist tähelepanu joogiveega varustamisele ja kanalisatsiooniteenustele piirkondades, kus need teenused ei ole piisavalt välja arendatud
  või eriti katastroofiohtlikes piirkondades
  , et aidata parandada rahvastiku tervislikku seisundit ja tõsta tootlikkust ning seega otseselt arendada inimressursse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Veevarustuse ja kanalisatsiooni valdkonnas pööratakse erilist tähelepanu joogiveega varustamisele ja kanalisatsiooniteenustele piirkondades, kus need teenused ei ole piisavalt välja arendatud, et aidata parandada rahvastiku tervislikku seisundit ja tõsta tootlikkust ning seega otseselt arendada inimressursse.

2.   Veevarustuse ja kanalisatsiooni valdkonnas pööratakse erilist tähelepanu joogiveega varustamisele ja kanalisatsiooniteenustele piirkondades, kus need teenused ei ole piisavalt välja arendatud
  või eriti katastroofiohtlikes piirkondades
  , et aidata parandada rahvastiku tervislikku seisundit ja tõsta tootlikkust ning seega otseselt arendada inimressursse.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Assotsieerimise raames jäätmekäitluse valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata kõikides jäätmekäitlusega seotud toimingutes hea keskkonnatava kasutamise edendamist, sealhulgas jäätmete hulga vähendamist, ringlussevõttu ning muul viisil teisese tooraine saamist ja jäätmete kõrvaldamist. | Assotsieerimise raames jäätmekäitluse valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata kõikides jäätmekäitlusega seotud toimingutes hea keskkonnatava kasutamise edendamist, sealhulgas
  inim- või loomse päritoluga
  jäätmete hulga vähendamist, ringlussevõttu ning muul viisil teisese tooraine saamist ja jäätmete kõrvaldamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Assotsieerimise raames jäätmekäitluse valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata kõikides jäätmekäitlusega seotud toimingutes hea keskkonnatava kasutamise edendamist, sealhulgas jäätmete hulga vähendamist, ringlussevõttu ning muul viisil teisese tooraine saamist ja jäätmete kõrvaldamist.

Assotsieerimise raames jäätmekäitluse valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata kõikides jäätmekäitlusega seotud toimingutes hea keskkonnatava kasutamise edendamist, sealhulgas
  inim- või loomse päritoluga
  jäätmete hulga vähendamist, ringlussevõttu ning muul viisil teisese tooraine saamist ja jäätmete kõrvaldamist.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 25 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja
  siseveetransporti
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja
  siseveetransporti
  ;

| (b) | ühistransporti ning muid säästvaid
  maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja
  siseveetranspordi liike
  ; |
| --- | --- |

(b)

ühistransporti ning muid säästvaid
  maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja
  siseveetranspordi liike
  ;

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Assotsieerimise raames info- ja kommunikatsioonitehnoloogiateenuste valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on stimuleerida ÜMTdes innovatsiooni ja majanduskasvu ning parandada kodanike igapäevaelu ja ettevõtete olukorda, sealhulgas puuetega inimeste juurdepääsuvõimalusi. Koostöö eesmärk on parandada ÜMTde regulatiivset suutlikkust ja selle raames võib toetada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiavõrkude ja -teenuste osutamise laiendamist järgmiste meetmetega: | Assotsieerimise raames info- ja kommunikatsioonitehnoloogiateenuste valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on stimuleerida ÜMTdes innovatsiooni ja majanduskasvu
  , koostööd, sõnavabadust, uute töökohtade loomist
  ning parandada kodanike igapäevaelu ja ettevõtete olukorda, sealhulgas puuetega inimeste juurdepääsuvõimalusi. Koostöö eesmärk on parandada ÜMTde regulatiivset suutlikkust ja selle raames võib toetada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiavõrkude ja -teenuste osutamise laiendamist järgmiste meetmetega: |
| (a) | prognoositava regulatiivse keskkonna loomine, et pidada sammu tehnoloogia arenguga, soodustada majanduskasvu ja innovatsiooni ning edendada konkurentsi ja tarbijakaitset; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Assotsieerimise raames info- ja kommunikatsioonitehnoloogiateenuste valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on stimuleerida ÜMTdes innovatsiooni ja majanduskasvu ning parandada kodanike igapäevaelu ja ettevõtete olukorda, sealhulgas puuetega inimeste juurdepääsuvõimalusi. Koostöö eesmärk on parandada ÜMTde regulatiivset suutlikkust ja selle raames võib toetada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiavõrkude ja -teenuste osutamise laiendamist järgmiste meetmetega:

Assotsieerimise raames info- ja kommunikatsioonitehnoloogiateenuste valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on stimuleerida ÜMTdes innovatsiooni ja majanduskasvu
  , koostööd, sõnavabadust, uute töökohtade loomist
  ning parandada kodanike igapäevaelu ja ettevõtete olukorda, sealhulgas puuetega inimeste juurdepääsuvõimalusi. Koostöö eesmärk on parandada ÜMTde regulatiivset suutlikkust ja selle raames võib toetada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiavõrkude ja -teenuste osutamise laiendamist järgmiste meetmetega:

(a)

prognoositava regulatiivse keskkonna loomine, et pidada sammu tehnoloogia arenguga, soodustada majanduskasvu ja innovatsiooni ning edendada konkurentsi ja tarbijakaitset;

| (a) | prognoositava regulatiivse keskkonna loomine, et pidada sammu tehnoloogia arenguga, soodustada majanduskasvu ja innovatsiooni ning edendada konkurentsi ja tarbijakaitset; |
| --- | --- |

(a)

prognoositava regulatiivse keskkonna loomine, et pidada sammu tehnoloogia arenguga, soodustada majanduskasvu ja innovatsiooni ning edendada konkurentsi ja tarbijakaitset;

| (b) | dialoog infoühiskonna edendamise ja järelevalvealaste küsimuste valdkonnas; |
| --- | --- |

(b)

dialoog infoühiskonna edendamise ja järelevalvealaste küsimuste valdkonnas;

| (b) | dialoog infoühiskonna edendamise ja järelevalvealaste küsimuste valdkonnas; |
| --- | --- |

(b)

dialoog infoühiskonna edendamise ja järelevalvealaste küsimuste valdkonnas;

| (c) | teabevahetus standardite ja koostalitlusvõime küsimustes; |
| --- | --- |

(c)

teabevahetus standardite ja koostalitlusvõime küsimustes;

| (c) | teabevahetus standardite ja koostalitlusvõime küsimustes; |
| --- | --- |

(c)

teabevahetus standardite ja koostalitlusvõime küsimustes;

| (d) | info- ja sidetehnoloogia alase teaduskoostöö ning info- ja sidetehnoloogial põhineva teadusinfrastruktuuri edendamine; |
| --- | --- |

(d)

info- ja sidetehnoloogia alase teaduskoostöö ning info- ja sidetehnoloogial põhineva teadusinfrastruktuuri edendamine;

| (d) | info- ja sidetehnoloogia alase teaduskoostöö ning info- ja sidetehnoloogial põhineva teadusinfrastruktuuri edendamine; |
| --- | --- |

(d)

info- ja sidetehnoloogia alase teaduskoostöö ning info- ja sidetehnoloogial põhineva teadusinfrastruktuuri edendamine;

| (e) | teenuste ja rakenduste arendamine olulise ühiskondliku mõjuga valdkondades. |
| --- | --- |

(e)

teenuste ja rakenduste arendamine olulise ühiskondliku mõjuga valdkondades.

| (e) | teenuste ja rakenduste arendamine olulise ühiskondliku mõjuga valdkondades
  , nagu haridus ja kutseõpe
  . |
| --- | --- |

(e)

teenuste ja rakenduste arendamine olulise ühiskondliku mõjuga valdkondades
  , nagu haridus ja kutseõpe
  .

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 30 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Assotsieerimise raames teaduse ja innovatsiooni valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata teadust, tehnoloogiat, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat eesmärgiga toetada ÜMTde jätkusuutlikku arengut ning edendada nende tipptasemel teadmisi ja
  tööstuse
  konkurentsivõimet. Eelkõige võib koostöö hõlmata: | Assotsieerimise raames teaduse ja innovatsiooni valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata teadust,
  haridust,
  tehnoloogiat, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat eesmärgiga toetada ÜMTde jätkusuutlikku arengut ning edendada nende tipptasemel teadmisi ja
  ettevõtete, eriti VKEde
  konkurentsivõimet. Eelkõige võib koostöö hõlmata: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Assotsieerimise raames teaduse ja innovatsiooni valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata teadust, tehnoloogiat, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat eesmärgiga toetada ÜMTde jätkusuutlikku arengut ning edendada nende tipptasemel teadmisi ja
  tööstuse
  konkurentsivõimet. Eelkõige võib koostöö hõlmata:

Assotsieerimise raames teaduse ja innovatsiooni valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata teadust,
  haridust,
  tehnoloogiat, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat eesmärgiga toetada ÜMTde jätkusuutlikku arengut ning edendada nende tipptasemel teadmisi ja
  ettevõtete, eriti VKEde
  konkurentsivõimet. Eelkõige võib koostöö hõlmata:

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 30 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | ÜMTde poliitika ja institutsioonide arendamist ning tegevuse koordineerimist kohalikul, riiklikul ja piirkondlikul tasandil, et edendada teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonitegevust ning nende tulemuste kasutamist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

ÜMTde poliitika ja institutsioonide arendamist ning tegevuse koordineerimist kohalikul, riiklikul ja piirkondlikul tasandil, et edendada teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonitegevust ning nende tulemuste kasutamist;

| (b) | ÜMTde poliitika ja institutsioonide arendamist ning tegevuse koordineerimist kohalikul, riiklikul ja piirkondlikul tasandil, et edendada teadus-,
  haridus-,
  tehnoloogia- ja innovatsioonitegevust ning nende tulemuste kasutamist; |
| --- | --- |

(b)

ÜMTde poliitika ja institutsioonide arendamist ning tegevuse koordineerimist kohalikul, riiklikul ja piirkondlikul tasandil, et edendada teadus-,
  haridus-,
  tehnoloogia- ja innovatsioonitegevust ning nende tulemuste kasutamist;

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 30 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | ÜMTde teadlaste, teadusasutuste ja juriidiliste isikute osalemist liidu teadus- ja innovatsiooniprogrammidega seotud tegevuses; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

ÜMTde teadlaste, teadusasutuste ja juriidiliste isikute osalemist liidu teadus- ja innovatsiooniprogrammidega seotud tegevuses;

| (d) | ÜMTde teadlaste, teadusasutuste
  , VKEde
  ja juriidiliste isikute osalemist liidu teadus- ja innovatsiooniprogrammidega
  ning ettevõtete ja eelkõige VKEde konkurentsivõimega
  seotud tegevuses; |
| --- | --- |

(d)

ÜMTde teadlaste, teadusasutuste
  , VKEde
  ja juriidiliste isikute osalemist liidu teadus- ja innovatsiooniprogrammidega
  ning ettevõtete ja eelkõige VKEde konkurentsivõimega
  seotud tegevuses;

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 30 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | ÜMTde teadlaste koolitust ning nende rahvusvahelist liikuvust ja vahetust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

ÜMTde teadlaste koolitust ning nende rahvusvahelist liikuvust ja vahetust.

| (e) | ÜMTde teadlaste
  ja üliõpilaste
  koolitust ning nende rahvusvahelist liikuvust ja vahetust. |
| --- | --- |

(e)

ÜMTde teadlaste
  ja üliõpilaste
  koolitust ning nende rahvusvahelist liikuvust ja vahetust.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 31 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liit tagab, et artiklis 49 määratletud ÜMTdest pärit füüsilised isikud
  võivad osaleda
  liidu noortealgatustes samadel alustel kui liikmesriikide kodanikud. | 1.   Liit tagab, et artiklis 49 määratletud ÜMTdest pärit füüsilised isikud
  osalevad
  liidu noortealgatustes
  ja -programmides
  samadel alustel kui liikmesriikide kodanikud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liit tagab, et artiklis 49 määratletud ÜMTdest pärit füüsilised isikud
  võivad osaleda
  liidu noortealgatustes samadel alustel kui liikmesriikide kodanikud.

1.   Liit tagab, et artiklis 49 määratletud ÜMTdest pärit füüsilised isikud
  osalevad
  liidu noortealgatustes
  ja -programmides
  samadel alustel kui liikmesriikide kodanikud.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 31 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Assotsieerimise eesmärk on tugevdada ÜMTde ja liidu noorte vahelisi sidemeid, muu hulgas edendades ÜMTde noorte koolitusalast liikuvust ning noorte vastastikust üksteisemõistmist. | 2.   Assotsieerimise eesmärk on tugevdada ÜMTde ja liidu noorte vahelisi sidemeid, muu hulgas edendades
  hariduse omandamist ja põhi-, kutse- või jätkuõpet ning
  ÜMTde noorte
  haridus- ja
  koolitusalast liikuvust ning
  kultuuridevahelise suhtlemise õppimist ja
  noorte vastastikust üksteisemõistmist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Assotsieerimise eesmärk on tugevdada ÜMTde ja liidu noorte vahelisi sidemeid, muu hulgas edendades ÜMTde noorte koolitusalast liikuvust ning noorte vastastikust üksteisemõistmist.

2.   Assotsieerimise eesmärk on tugevdada ÜMTde ja liidu noorte vahelisi sidemeid, muu hulgas edendades
  hariduse omandamist ja põhi-, kutse- või jätkuõpet ning
  ÜMTde noorte
  haridus- ja
  koolitusalast liikuvust ning
  kultuuridevahelise suhtlemise õppimist ja
  noorte vastastikust üksteisemõistmist.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 31 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Noorte töötuse vältimiseks teevad liit ja ÜMTd koostööd selle nimel, et tagada noorte aktiivne osalemine tööturul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a.
     
  Noorte töötuse vältimiseks teevad liit ja ÜMTd koostööd selle nimel, et tagada noorte aktiivne osalemine tööturul.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 32 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | õppuritele töökogemuse omandamise võimaldamist, et nad saaksid arendada tööturu jaoks kasulikke oskusi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

õppuritele töökogemuse omandamise võimaldamist, et nad saaksid arendada tööturu jaoks kasulikke oskusi;

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 32 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | abi ÜMTdele
  hariduspoliitika
  väljatöötamisel ja rakendamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

abi ÜMTdele
  hariduspoliitika
  väljatöötamisel ja rakendamisel.

| (b) | abi ÜMTdele
  haridus- ning ametlikku ja mitteametlikku kutseõpet käsitleva poliitika
  väljatöötamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

(b)

abi ÜMTdele
  haridus- ning ametlikku ja mitteametlikku kutseõpet käsitleva poliitika
  väljatöötamisel ja rakendamisel;

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 32 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liit tagab, et ÜMTde artiklis 49 määratletud füüsilised isikud
  võivad osaleda
  liidu
  haridusalgatustes samadel alustel kui liikmesriikide kodanikud
  . | 2.   Liit tagab, et ÜMTde artiklis 49 määratletud füüsilised isikud
  osalevad
  liidu
  haridus- ja kutsehariduse algatustes ning eelkõige programmis „Erasmus kõigi jaoks”
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liit tagab, et ÜMTde artiklis 49 määratletud füüsilised isikud
  võivad osaleda
  liidu
  haridusalgatustes samadel alustel kui liikmesriikide kodanikud
  .

2.   Liit tagab, et ÜMTde artiklis 49 määratletud füüsilised isikud
  osalevad
  liidu
  haridus- ja kutsehariduse algatustes ning eelkõige programmis „Erasmus kõigi jaoks”
  .

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 32 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liit tagab, et ÜMTde
  haridusasutused
  ja instituudid võivad osaleda liidu
  hariduskoostöö
  algatustes samadel alustel kui liikmesriikide
  haridusasutused
  ja instituudid. | 3.   Liit tagab, et ÜMTde
  haridus-
  ja
  kutseharidusasutused ja
  instituudid võivad osaleda liidu
  haridus- ja kutsehariduskoostöö
  algatustes samadel alustel kui liikmesriikide
  haridus-
  ja
  kutseharidusasutused ja
  instituudid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liit tagab, et ÜMTde
  haridusasutused
  ja instituudid võivad osaleda liidu
  hariduskoostöö
  algatustes samadel alustel kui liikmesriikide
  haridusasutused
  ja instituudid.

3.   Liit tagab, et ÜMTde
  haridus-
  ja
  kutseharidusasutused ja
  instituudid võivad osaleda liidu
  haridus- ja kutsehariduskoostöö
  algatustes samadel alustel kui liikmesriikide
  haridus-
  ja
  kutseharidusasutused ja
  instituudid.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 33 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liit ja ÜMTd peavad dialoogi tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonnas, et toetada ÜMTde majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning edendada
  inimväärset tööd
  ÜMTdes ja piirkondades, kus nad asuvad. Lisaks on dialoogi eesmärk aidata ÜMTde ametiasutustel töötada välja valdkonna poliitika ja õigusaktid. | 1.   Euroopa Liit ja ÜMTd peavad dialoogi tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonnas, et toetada ÜMTde majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning edendada ÜMTdes ja piirkondades, kus nad asuvad
  , inimväärset tööd ja sotsiaalset kaasamist keskkonnasäästlikku majandusse
  . Lisaks on dialoogi eesmärk aidata ÜMTde ametiasutustel töötada välja valdkonna poliitika ja õigusaktid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liit ja ÜMTd peavad dialoogi tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonnas, et toetada ÜMTde majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning edendada
  inimväärset tööd
  ÜMTdes ja piirkondades, kus nad asuvad. Lisaks on dialoogi eesmärk aidata ÜMTde ametiasutustel töötada välja valdkonna poliitika ja õigusaktid.

1.   Euroopa Liit ja ÜMTd peavad dialoogi tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonnas, et toetada ÜMTde majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning edendada ÜMTdes ja piirkondades, kus nad asuvad
  , inimväärset tööd ja sotsiaalset kaasamist keskkonnasäästlikku majandusse
  . Lisaks on dialoogi eesmärk aidata ÜMTde ametiasutustel töötada välja valdkonna poliitika ja õigusaktid.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 33 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Dialoogi raames vahetatakse eelkõige teavet ja head tava sellistes tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonna tegevuspõhimõtete ja õigusaktide küsimustes, mis pakuvad huvi nii liidule kui ka ÜMTdele. Eelkõige kaalutakse dialoogi pidamist oskuste arendamise, sotsiaalkaitse, ühiskondliku dialoogi, võrdsete võimaluste, mittediskrimineerimise, puuetega inimeste juurdepääsuvõimaluste, töötervishoiu ja -turvalisuse ning muude tööõiguse reeglite ülevõtmise valdkonnas. | 2.   Dialoogi raames vahetatakse eelkõige teavet ja head tava sellistes tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonna tegevuspõhimõtete ja õigusaktide küsimustes, mis pakuvad huvi nii liidule kui ka ÜMTdele.
  Toetatakse töökohtade loomist eelkõige VKEdes, edendades laiahaardelisi sotsiaalseid norme. Dialoogis toetatakse kõiki uuenduslikke meetmeid, mille abil kaitstakse keskkonda ning töötajate ja kodanike tervist, et võimaldada töökohtade loomist valdkondades, kus ÜMTdel on eeliseid, nagu bioloogiline mitmekesisus, mäetööstusressursid, uus tehnoloogia ning juurdepääsu parandamisega seotud valdkonnad.
  Eelkõige kaalutakse dialoogi pidamist
  kutseoskuste vajaduse hindamise,
  oskuste arendamise,
  tööturu vajadustele vastava kvalifitseeritud tööjõu koolitamise,
  sotsiaalkaitse, ühiskondliku dialoogi, võrdsete võimaluste, mittediskrimineerimise, puuetega inimeste juurdepääsuvõimaluste, töötervishoiu ja -turvalisuse ning muude tööõiguse reeglite ülevõtmise valdkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Dialoogi raames vahetatakse eelkõige teavet ja head tava sellistes tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonna tegevuspõhimõtete ja õigusaktide küsimustes, mis pakuvad huvi nii liidule kui ka ÜMTdele. Eelkõige kaalutakse dialoogi pidamist oskuste arendamise, sotsiaalkaitse, ühiskondliku dialoogi, võrdsete võimaluste, mittediskrimineerimise, puuetega inimeste juurdepääsuvõimaluste, töötervishoiu ja -turvalisuse ning muude tööõiguse reeglite ülevõtmise valdkonnas.

2.   Dialoogi raames vahetatakse eelkõige teavet ja head tava sellistes tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonna tegevuspõhimõtete ja õigusaktide küsimustes, mis pakuvad huvi nii liidule kui ka ÜMTdele.
  Toetatakse töökohtade loomist eelkõige VKEdes, edendades laiahaardelisi sotsiaalseid norme. Dialoogis toetatakse kõiki uuenduslikke meetmeid, mille abil kaitstakse keskkonda ning töötajate ja kodanike tervist, et võimaldada töökohtade loomist valdkondades, kus ÜMTdel on eeliseid, nagu bioloogiline mitmekesisus, mäetööstusressursid, uus tehnoloogia ning juurdepääsu parandamisega seotud valdkonnad.
  Eelkõige kaalutakse dialoogi pidamist
  kutseoskuste vajaduse hindamise,
  oskuste arendamise,
  tööturu vajadustele vastava kvalifitseeritud tööjõu koolitamise,
  sotsiaalkaitse, ühiskondliku dialoogi, võrdsete võimaluste, mittediskrimineerimise, puuetega inimeste juurdepääsuvõimaluste, töötervishoiu ja -turvalisuse ning muude tööõiguse reeglite ülevõtmise valdkonnas.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 33 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Liit ja ÜMTd teevad koostööd aktiivse tööturu poliitika parimate tavade vahetamise, tugeva sotsiaalse dialoogi ja tööstandardite ning sotsiaalse kaitse nimel, et kaitsta töötajate õigusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a.
     
  Liit ja ÜMTd teevad koostööd aktiivse tööturu poliitika parimate tavade vahetamise, tugeva sotsiaalse dialoogi ja tööstandardite ning sotsiaalse kaitse nimel, et kaitsta töötajate õigusi.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 33 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  Liit ja ÜMTd teevad koostööd selle nimel, et turvalise paindlikkuse põhimõtete täieliku elluviimise kaudu tagada sobiv tasakaal tööturu turvalisuse ja paindlikkuse vahel, ning et tööturu killustatuse vähendamiseks võimaldada nii vajalikku sotsiaalset kaitset kui ka koolituste kättesaadavust, arengut karjääriredelil ja täisajaga töötamise võimalusi inimestele, kes on töökohta vahetamas või on kas ajutisel või osalise tööajaga tööl. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 b.
     
  Liit ja ÜMTd teevad koostööd selle nimel, et turvalise paindlikkuse põhimõtete täieliku elluviimise kaudu tagada sobiv tasakaal tööturu turvalisuse ja paindlikkuse vahel, ning et tööturu killustatuse vähendamiseks võimaldada nii vajalikku sotsiaalset kaitset kui ka koolituste kättesaadavust, arengut karjääriredelil ja täisajaga töötamise võimalusi inimestele, kes on töökohta vahetamas või on kas ajutisel või osalise tööajaga tööl.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 33 – lõige 2 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 c.
     
  Elanike lahkumine, sh nn ajude äravool ja noorte inimeste väljaränne töö leidmise eesmärgil on paljude ÜMTde jaoks tõsine valupunkt ning sel põhjusel teevad liit ja ÜMTd koostööd, et kaitsta võõrtöötajate õigusi tööturul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 c.
     
  Elanike lahkumine, sh nn ajude äravool ja noorte inimeste väljaränne töö leidmise eesmärgil on paljude ÜMTde jaoks tõsine valupunkt ning sel põhjusel teevad liit ja ÜMTd koostööd, et kaitsta võõrtöötajate õigusi tööturul.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 33 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 33 a |
| | Töötajate vaba liikumine |
| | 1.
     
  Piiramata säteteid, mis reguleerivad rahvatervist, avalikku julgeolekut ja avalikku korda, ei diskrimineeri ELi liikmesriigid ÜMTde töötajaid töölevõtmisel, töö tasustamisel ega muude töötingimuste puhul. |
| | 2.
     
  ÜMTde ametiasutused ei kohtle liikmesriikide töötajat halvemini kui kolmandate riikide kodanikke ega diskrimineeri liikmesriikide kodanikke. Kuid selleks, et edendada kohalikku tööhõivet, võivad ÜMTde ametiasutused kehtestada eeskirjad, mis toetavad kohalikke töötajaid. Sellisel juhul teavitavad ÜMTde ametiasutused komisjoni vastuvõetud õigusaktidest, et komisjon saaks neist omakorda liikmesriikidele teada anda. |
| | 3.
     
  Käesolevat artiklit ei kohaldata avaliku teenistuse suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 33 a

Töötajate vaba liikumine

1.
     
  Piiramata säteteid, mis reguleerivad rahvatervist, avalikku julgeolekut ja avalikku korda, ei diskrimineeri ELi liikmesriigid ÜMTde töötajaid töölevõtmisel, töö tasustamisel ega muude töötingimuste puhul.

2.
     
  ÜMTde ametiasutused ei kohtle liikmesriikide töötajat halvemini kui kolmandate riikide kodanikke ega diskrimineeri liikmesriikide kodanikke. Kuid selleks, et edendada kohalikku tööhõivet, võivad ÜMTde ametiasutused kehtestada eeskirjad, mis toetavad kohalikke töötajaid. Sellisel juhul teavitavad ÜMTde ametiasutused komisjoni vastuvõetud õigusaktidest, et komisjon saaks neist omakorda liikmesriikidele teada anda.

3.
     
  Käesolevat artiklit ei kohaldata avaliku teenistuse suhtes.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 33 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 33 b |
| | Sotsiaalne dialoog ja sotsiaalse demokraatia areng |
| | Assotsieerimise raames võib sotsiaalset dialoogi ja sotsiaalse demokraatia arengut edendada eelkõige järgmiste meetmetega: |
| | — | meetmed sotsiaalpartnerite koolituse tagamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 33 b

Sotsiaalne dialoog ja sotsiaalse demokraatia areng

Assotsieerimise raames võib sotsiaalset dialoogi ja sotsiaalse demokraatia arengut edendada eelkõige järgmiste meetmetega:

—

meetmed sotsiaalpartnerite koolituse tagamiseks;

| — | meetmed, mis võimaldavad teabevahetust, ja sotsiaalse dialoogi ning sotsiaalse demokraatia edendamisele pühendatud foorumite loomine; |
| --- | --- |

—

meetmed, mis võimaldavad teabevahetust, ja sotsiaalse dialoogi ning sotsiaalse demokraatia edendamisele pühendatud foorumite loomine;

| — | meetmed, mis võimaldavad parimate sotsiaalsete tavade vahetamist piirkondlikul ja kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

—

meetmed, mis võimaldavad parimate sotsiaalsete tavade vahetamist piirkondlikul ja kohalikul tasandil.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 34 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | olemasolevatele struktuuridele tuginedes suurendada valmisolekut ning suutlikkust reageerida piiriülestele terviseohtudele, näiteks nakkushaigustele, eelkõige erakorralistele sündmustele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

olemasolevatele struktuuridele tuginedes suurendada valmisolekut ning suutlikkust reageerida piiriülestele terviseohtudele, näiteks nakkushaigustele, eelkõige erakorralistele sündmustele;

| (a) | olemasolevatele struktuuridele
  ja töömeditsiinile
  tuginedes suurendada valmisolekut ning suutlikkust reageerida piiriülestele terviseohtudele, näiteks nakkushaigustele, eelkõige erakorralistele sündmustele; |
| --- | --- |

(a)

olemasolevatele struktuuridele
  ja töömeditsiinile
  tuginedes suurendada valmisolekut ning suutlikkust reageerida piiriülestele terviseohtudele, näiteks nakkushaigustele, eelkõige erakorralistele sündmustele;

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 34 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | liit ja ÜMTd korraldavad parimate tavade vahetamist, et parandada töö tulemuslikkust. On oluline tagada, et ennetuspoliitika hõlmaks kõiki töötajaid ning et nende põhiõigus tervisele oleks tõhusalt kaitstud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

liit ja ÜMTd korraldavad parimate tavade vahetamist, et parandada töö tulemuslikkust. On oluline tagada, et ennetuspoliitika hõlmaks kõiki töötajaid ning et nende põhiõigus tervisele oleks tõhusalt kaitstud;

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 34 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | suurendada ÜMTde suutlikkust, tugevdades piirkondlikke rahvatervisevõrgustikke, edendades ekspertidevahelist teabevahetust ning parandades koolitust; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

suurendada ÜMTde suutlikkust, tugevdades piirkondlikke rahvatervisevõrgustikke, edendades ekspertidevahelist teabevahetust ning parandades koolitust;

| (b) | suurendada ÜMTde suutlikkust, tugevdades piirkondlikke rahvatervisevõrgustikke, edendades ekspertidevahelist teabevahetust ning parandades koolitust
  ja toetades telemeditsiini kasutuselevõtmist
  ; |
| --- | --- |

(b)

suurendada ÜMTde suutlikkust, tugevdades piirkondlikke rahvatervisevõrgustikke, edendades ekspertidevahelist teabevahetust ning parandades koolitust
  ja toetades telemeditsiini kasutuselevõtmist
  ;

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 34 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 34 a |
| | Töötervishoid ja tööohutus |
| | Assotsieerimise raames on töötervishoiu ja tööohutuse valdkonna koostöö eesmärk tugevdada ÜMTde suutlikkust kutsehaigusi ja tööõnnetusi ennetada eelkõige järgmiste meetmetega: |
| | — | meetmed, mis võimaldavad korraldada uuringuid ja arendada oskusteavet töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas, keskendudes piirkonnale iseloomulikele riskidele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 34 a

Töötervishoid ja tööohutus

Assotsieerimise raames on töötervishoiu ja tööohutuse valdkonna koostöö eesmärk tugevdada ÜMTde suutlikkust kutsehaigusi ja tööõnnetusi ennetada eelkõige järgmiste meetmetega:

—

meetmed, mis võimaldavad korraldada uuringuid ja arendada oskusteavet töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas, keskendudes piirkonnale iseloomulikele riskidele;

| — | meetmed, millega toetatakse töötervishoiu ja tööohutuse valdkonna eeskirjade uuendamist; |
| --- | --- |

—

meetmed, millega toetatakse töötervishoiu ja tööohutuse valdkonna eeskirjade uuendamist;

| — | meetmed, millega toetatakse elukutsega seotud ohtude ennetamist. |
| --- | --- |

—

meetmed, millega toetatakse elukutsega seotud ohtude ennetamist.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 38 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kultuuripärandi ja ajaloomälestiste kaitse | Kultuuripärand ja ajaloomälestised |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kultuuripärandi ja ajaloomälestiste kaitse

Kultuuripärand ja ajaloomälestised

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 38 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Assotsieerimise raames kultuuripärandi ja ajaloomälestiste kaitse valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on edendada teadmisi ja head tava, | Assotsieerimise raames kultuuripärandi ja ajaloomälestiste kaitse valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on edendada teadmisi ja head tava
  ning kultuuripärandiga seotud paikade püsivat väärtustamist, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Assotsieerimise raames kultuuripärandi ja ajaloomälestiste kaitse valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on edendada teadmisi ja head tava,

Assotsieerimise raames kultuuripärandi ja ajaloomälestiste kaitse valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on edendada teadmisi ja head tava
  ning kultuuripärandiga seotud paikade püsivat väärtustamist,

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 38 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Koostöö eesmärk võib olla ka ÜMTde materiaalse ja vaimse kultuuripärandi alaste teadmiste parandamine, selle pärandi säilitamine ja edendamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Koostöö eesmärk võib olla ka ÜMTde materiaalse ja vaimse kultuuripärandi alaste teadmiste parandamine, selle pärandi säilitamine ja edendamine.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 44 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 44 a |
| | Kaubanduskokkulepped kolmandate riikidega |
| | Läbirääkimistel kaubanduskokkulepete üle kolmandate riikidega püüab liit pikendada ÜMTdest pärinevate ELi toodetele antud tariifsete soodustuste kava. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 44 a

Kaubanduskokkulepped kolmandate riikidega

Läbirääkimistel kaubanduskokkulepete üle kolmandate riikidega püüab liit pikendada ÜMTdest pärinevate ELi toodetele antud tariifsete soodustuste kava.

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 54 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Kui kolmandate riikidega peetavad kaubandusläbirääkimised ähvardavad ohtu seada ÜMTdele iseloomulikke tegevusvaldkondi, korraldab komisjon eelnevad mõju-uuringud kooskõlas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ja ÜRO kriteeriumidega. Komisjon edastab eelnevad mõjuhinnangud Euroopa Parlamendile, nõukogule ning ÜMTde kohalikele või piirkondlikele ametiasutustele enne kõnealuste rahvusvaheliste lepingute sõlmimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3 a.
     
  Kui kolmandate riikidega peetavad kaubandusläbirääkimised ähvardavad ohtu seada ÜMTdele iseloomulikke tegevusvaldkondi, korraldab komisjon eelnevad mõju-uuringud kooskõlas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ja ÜRO kriteeriumidega. Komisjon edastab eelnevad mõjuhinnangud Euroopa Parlamendile, nõukogule ning ÜMTde kohalikele või piirkondlikele ametiasutustele enne kõnealuste rahvusvaheliste lepingute sõlmimist.

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 57 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | toetada jätkusuutliku taastuvenergia, energiatõhusate toodete ja teenuste ning muude kliimamuutuste leevendamise seisukohalt eriti oluliste kaupade ja teenustega kauplemise ja neisse investeerimise valdkonnas esinevate takistuste kõrvaldamist, sealhulgas võttes vastu poliitikaraamistiku, mis soodustab parima kättesaadava tehnoloogia kasutamist, ning võttes kasutusele standardid, mis vastavad
  keskkonna ja majanduse
  vajadustele ning aitavad vähendada tehnilisi kaubandustõkkeid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

toetada jätkusuutliku taastuvenergia, energiatõhusate toodete ja teenuste ning muude kliimamuutuste leevendamise seisukohalt eriti oluliste kaupade ja teenustega kauplemise ja neisse investeerimise valdkonnas esinevate takistuste kõrvaldamist, sealhulgas võttes vastu poliitikaraamistiku, mis soodustab parima kättesaadava tehnoloogia kasutamist, ning võttes kasutusele standardid, mis vastavad
  keskkonna ja majanduse
  vajadustele ning aitavad vähendada tehnilisi kaubandustõkkeid;

| (b) | toetada jätkusuutliku taastuvenergia, energiatõhusate toodete ja teenuste ning muude kliimamuutuste leevendamise seisukohalt eriti oluliste kaupade ja teenustega kauplemise ja neisse investeerimise valdkonnas esinevate takistuste kõrvaldamist, sealhulgas võttes vastu poliitikaraamistiku, mis soodustab parima kättesaadava tehnoloogia kasutamist, ning võttes kasutusele standardid, mis vastavad
  keskkonna-, sotsiaalsetele ja majanduslikele
  vajadustele ning aitavad vähendada tehnilisi kaubandustõkkeid; |
| --- | --- |

(b)

toetada jätkusuutliku taastuvenergia, energiatõhusate toodete ja teenuste ning muude kliimamuutuste leevendamise seisukohalt eriti oluliste kaupade ja teenustega kauplemise ja neisse investeerimise valdkonnas esinevate takistuste kõrvaldamist, sealhulgas võttes vastu poliitikaraamistiku, mis soodustab parima kättesaadava tehnoloogia kasutamist, ning võttes kasutusele standardid, mis vastavad
  keskkonna-, sotsiaalsetele ja majanduslikele
  vajadustele ning aitavad vähendada tehnilisi kaubandustõkkeid;

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 57 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | edendades kaubandust selliste kaupadega, mis aitavad parandada sotsiaalseid tingimusi ja edendada keskkonnasõbralikku tava, sealhulgas kaupadega, mille suhtes kohaldatakse sealseid vabatahtliku jätkusuutlikkuse tagamise kavasid nagu õiglane ja eetiline kaubandus,
  ökomärgised
  ning loodusressurssidepõhiste toodete sertifitseerimiskavad; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

edendades kaubandust selliste kaupadega, mis aitavad parandada sotsiaalseid tingimusi ja edendada keskkonnasõbralikku tava, sealhulgas kaupadega, mille suhtes kohaldatakse sealseid vabatahtliku jätkusuutlikkuse tagamise kavasid nagu õiglane ja eetiline kaubandus,
  ökomärgised
  ning loodusressurssidepõhiste toodete sertifitseerimiskavad;

| (c) | edendades kaubandust selliste kaupadega, mis aitavad parandada sotsiaalseid tingimusi ja edendada keskkonnasõbralikku tava, sealhulgas kaupadega, mille suhtes kohaldatakse sealseid vabatahtliku jätkusuutlikkuse tagamise kavasid nagu õiglane ja eetiline kaubandus,
  ökoloogilise ja sotsiaalse vastutuse märgised
  ning loodusressurssidepõhiste toodete sertifitseerimiskavad; |
| --- | --- |

(c)

edendades kaubandust selliste kaupadega, mis aitavad parandada sotsiaalseid tingimusi ja edendada keskkonnasõbralikku tava, sealhulgas kaupadega, mille suhtes kohaldatakse sealseid vabatahtliku jätkusuutlikkuse tagamise kavasid nagu õiglane ja eetiline kaubandus,
  ökoloogilise ja sotsiaalse vastutuse märgised
  ning loodusressurssidepõhiste toodete sertifitseerimiskavad;

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 62

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Assotsieerimise raames tarbijapoliitika, tarbijate tervise kaitse ja kaubanduse valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata tarbijapoliitika ja tarbijate tervise kaitse alaste õigusaktide väljatöötamist, et vältida põhjendamatuid kaubandustõkkeid. | Assotsieerimise raames tarbijapoliitika, tarbijate tervise kaitse ja kaubanduse valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata
  ÜMTdes kehtivate eeskirjade ja menetluste ajutise tunnustamise võimalusi ning
  tarbijapoliitika ja tarbijate tervise kaitse alaste õigusaktide väljatöötamist, et vältida põhjendamatuid kaubandustõkkeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Assotsieerimise raames tarbijapoliitika, tarbijate tervise kaitse ja kaubanduse valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata tarbijapoliitika ja tarbijate tervise kaitse alaste õigusaktide väljatöötamist, et vältida põhjendamatuid kaubandustõkkeid.

Assotsieerimise raames tarbijapoliitika, tarbijate tervise kaitse ja kaubanduse valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata
  ÜMTdes kehtivate eeskirjade ja menetluste ajutise tunnustamise võimalusi ning
  tarbijapoliitika ja tarbijate tervise kaitse alaste õigusaktide väljatöötamist, et vältida põhjendamatuid kaubandustõkkeid.

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 68 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | tugevdada ÜMTde suutlikkust töötada välja ja rakendada poliitikat, mis aitavad arendada kaupade ja teenustega kauplemist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

tugevdada ÜMTde suutlikkust töötada välja ja rakendada poliitikat, mis aitavad arendada kaupade ja teenustega kauplemist;

| (a) | tugevdada ÜMTde suutlikkust töötada välja ja rakendada poliitikat, mis aitab arendada kaupade ja teenustega kauplemist
  , eelkõige uue info- ja kommunikatsioonitehnoloogia abil
  ; |
| --- | --- |

(a)

tugevdada ÜMTde suutlikkust töötada välja ja rakendada poliitikat, mis aitab arendada kaupade ja teenustega kauplemist
  , eelkõige uue info- ja kommunikatsioonitehnoloogia abil
  ;

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 68 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | julgustada ÜMTsid tegema jõupingutusi õigusliku, reguleeriva ja institutsioonilise raamistiku ning vajaliku halduskorra kehtestamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

julgustada ÜMTsid tegema jõupingutusi õigusliku, reguleeriva ja institutsioonilise raamistiku ning vajaliku halduskorra kehtestamiseks;

| (b) | julgustada ÜMTsid tegema jõupingutusi õigusliku, reguleeriva ja institutsioonilise raamistiku ning vajaliku halduskorra kehtestamiseks
  , et edendada eelkõige sotsiaalsete normide parandamist ja luua majanduskasvuks soodne sotsiaalne kliima
  ; |
| --- | --- |

(b)

julgustada ÜMTsid tegema jõupingutusi õigusliku, reguleeriva ja institutsioonilise raamistiku ning vajaliku halduskorra kehtestamiseks
  , et edendada eelkõige sotsiaalsete normide parandamist ja luua majanduskasvuks soodne sotsiaalne kliima
  ;

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 68 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | toetada turgude arengut ja toodete väljatöötamist ning muu hulgas toodete kvaliteedi parandamist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

toetada turgude arengut ja toodete väljatöötamist ning muu hulgas toodete kvaliteedi parandamist;

| (d) | toetada turgude arengut ja toodete väljatöötamist
  ja mitmekesistamist
  ning muu hulgas toodete kvaliteedi parandamist; |
| --- | --- |

(d)

toetada turgude arengut ja toodete väljatöötamist
  ja mitmekesistamist
  ning muu hulgas toodete kvaliteedi parandamist;

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 68 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | aidata kaasa kaubanduse ja teenuskaubanduse seisukohalt oluliste inimressursside ja kutseoskuste arengule; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

aidata kaasa kaubanduse ja teenuskaubanduse seisukohalt oluliste inimressursside ja kutseoskuste arengule;

| (e) | aidata kaasa kaubanduse ja teenuskaubanduse seisukohalt oluliste inimressursside ja kutseoskuste arengule
  , pakkudes asjakohast koolitust
  ; |
| --- | --- |

(e)

aidata kaasa kaubanduse ja teenuskaubanduse seisukohalt oluliste inimressursside ja kutseoskuste arengule
  , pakkudes asjakohast koolitust
  ;

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 68 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | parandada ettevõtlusvahendajate suutlikkust osutada ÜMTde ettevõtetele ekspordi seisukohalt olulisi teenuseid, näiteks turu-uuringud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(f)

parandada ettevõtlusvahendajate suutlikkust osutada ÜMTde ettevõtetele ekspordi seisukohalt olulisi teenuseid, näiteks turu-uuringud;

| (f) | parandada ettevõtlusvahendajate suutlikkust osutada ÜMTde ettevõtetele ekspordi seisukohalt olulisi teenuseid, näiteks turu-uuringud
  , tõhustades selleks uue tehnoloogia kasutamist
  ; |
| --- | --- |

(f)

parandada ettevõtlusvahendajate suutlikkust osutada ÜMTde ettevõtetele ekspordi seisukohalt olulisi teenuseid, näiteks turu-uuringud
  , tõhustades selleks uue tehnoloogia kasutamist
  ;

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 79 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liit toetab ÜMTde tegevust neid valdkondi kajastava statistika saamiseks. | 2.   Liit toetab ÜMTde tegevust neid valdkondi kajastava statistika saamiseks.
  Ta toetab ÜMTde jõupingutusi, et parandada makromajanduslike näitajate võrreldavust, eriti ostujõu pariteetide arvutamise kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liit toetab ÜMTde tegevust neid valdkondi kajastava statistika saamiseks.

2.   Liit toetab ÜMTde tegevust neid valdkondi kajastava statistika saamiseks.
  Ta toetab ÜMTde jõupingutusi, et parandada makromajanduslike näitajate võrreldavust, eriti ostujõu pariteetide arvutamise kaudu.

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 80 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   ÜMT algatusel võib rahastada
  programmidokumentides nimetatud
  meetmete rakendamiseks vajalikke uuringuid või tehnilise abi meetmeid. Komisjon võib otsustada rahastada selliseid meetmeid kas programmikohase abi või tehnilise koostöö meetmete vahenditest. | 2.   ÜMT algatusel võib rahastada
  käesoleva otsuse raames teatatud
  meetmete rakendamiseks vajalikke uuringuid või tehnilise abi meetmeid. Komisjon võib otsustada rahastada selliseid meetmeid kas programmikohase abi või tehnilise koostöö meetmete vahenditest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   ÜMT algatusel võib rahastada
  programmidokumentides nimetatud
  meetmete rakendamiseks vajalikke uuringuid või tehnilise abi meetmeid. Komisjon võib otsustada rahastada selliseid meetmeid kas programmikohase abi või tehnilise koostöö meetmete vahenditest.

2.   ÜMT algatusel võib rahastada
  käesoleva otsuse raames teatatud
  meetmete rakendamiseks vajalikke uuringuid või tehnilise abi meetmeid. Komisjon võib otsustada rahastada selliseid meetmeid kas programmikohase abi või tehnilise koostöö meetmete vahenditest.

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 80 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Komisjon korraldab eelistatavalt seoses foorumiga vähemalt korra aastas tehnilise koosoleku eelarvevahendite piirkondlike käsutajate ja nende asetäitjatega, et tõhustada institutsioonilist tehnilist dialoogi ning muuta programmitöö ja fondide rakendamine sujuvamaks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a.
     
  Komisjon korraldab eelistatavalt seoses foorumiga vähemalt korra aastas tehnilise koosoleku eelarvevahendite piirkondlike käsutajate ja nende asetäitjatega, et tõhustada institutsioonilist tehnilist dialoogi ning muuta programmitöö ja fondide rakendamine sujuvamaks;

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 82 – lõige 4 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon tagab, et programmitöö reeglites võetakse arvesse ÜMTde piiratud inim- ja haldusressursse ja nende institutsioonilisi sidemeid selle liikmesriigiga, kellega nad on seotud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon tagab, et programmitöö reeglites võetakse arvesse ÜMTde piiratud inim- ja haldusressursse ja nende institutsioonilisi sidemeid selle liikmesriigiga, kellega nad on seotud.

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 82 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   ÜMT ametiasutused ja komisjon vastutavad ühiselt programmidokumendi heakskiitmise eest. | 5.   ÜMT ametiasutused ja komisjon vastutavad ühiselt programmidokumendi heakskiitmise eest.
  Sellega seoses arutatakse programmidokumenti ÜMTde, asjaomase liikmesriigi ja komisjoni vahelisel arvamuste vahetusel. Arvamuste vahetuse raames korraldatakse eelarvevahendite piirkondlike käsutajate, komisjoni talituste esindajatele ja kõigi programmis osalevatele asutustele ja delegatsioonidele tehnilisi koosolekuid, võimaluse korral foorumi jätkuna. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   ÜMT ametiasutused ja komisjon vastutavad ühiselt programmidokumendi heakskiitmise eest.

5.   ÜMT ametiasutused ja komisjon vastutavad ühiselt programmidokumendi heakskiitmise eest.
  Sellega seoses arutatakse programmidokumenti ÜMTde, asjaomase liikmesriigi ja komisjoni vahelisel arvamuste vahetusel. Arvamuste vahetuse raames korraldatakse eelarvevahendite piirkondlike käsutajate, komisjoni talituste esindajatele ja kõigi programmis osalevatele asutustele ja delegatsioonidele tehnilisi koosolekuid, võimaluse korral foorumi jätkuna.

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 83 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon rakendab 11. EAFist ÜMT-le ettenähtud vahendeid mis tahes viisil, mis on sätestatud 11. EAFi käsitlevas finantsmääruses, ning vastavalt käesolevas otsuses ja selle rakendusmeetmetes sätestatud tingimustele. Sel eesmärgil sõlmib komisjon rahastamislepingud ÜMTde asjaomaste ametiasutustega. | 1.   Komisjon rakendab 11. EAFist ÜMT-le ettenähtud vahendeid mis tahes viisil, mis on sätestatud 11. EAFi käsitlevas finantsmääruses, ning vastavalt käesolevas otsuses ja selle rakendusmeetmetes sätestatud tingimustele. Sel eesmärgil sõlmib komisjon rahastamislepingud ÜMTde asjaomaste ametiasutustega
  ja korraldab territooriumi ametnikele, komisjoni talituste esindajatele ja kõigi programmis osalevatele asutustele ja delegatsioonidele tehnilisi koosolekuid, kui võimalik, jätkates ÜMT–ELi foorumit
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon rakendab 11. EAFist ÜMT-le ettenähtud vahendeid mis tahes viisil, mis on sätestatud 11. EAFi käsitlevas finantsmääruses, ning vastavalt käesolevas otsuses ja selle rakendusmeetmetes sätestatud tingimustele. Sel eesmärgil sõlmib komisjon rahastamislepingud ÜMTde asjaomaste ametiasutustega.

1.   Komisjon rakendab 11. EAFist ÜMT-le ettenähtud vahendeid mis tahes viisil, mis on sätestatud 11. EAFi käsitlevas finantsmääruses, ning vastavalt käesolevas otsuses ja selle rakendusmeetmetes sätestatud tingimustele. Sel eesmärgil sõlmib komisjon rahastamislepingud ÜMTde asjaomaste ametiasutustega
  ja korraldab territooriumi ametnikele, komisjoni talituste esindajatele ja kõigi programmis osalevatele asutustele ja delegatsioonidele tehnilisi koosolekuid, kui võimalik, jätkates ÜMT–ELi foorumit
  .

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 84 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Komisjon teavitab komiteed programmidokumentide kontrollist, hindamisest ja auditeerimisest. | 8.   Komisjon teavitab
  samal ajal
  komiteed
  ja Euroopa Parlamenti
  programmidokumentide kontrollist, hindamisest ja auditeerimisest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.   Komisjon teavitab komiteed programmidokumentide kontrollist, hindamisest ja auditeerimisest.

8.   Komisjon teavitab
  samal ajal
  komiteed
  ja Euroopa Parlamenti
  programmidokumentide kontrollist, hindamisest ja auditeerimisest.

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 88 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   ÜMT

  võivad
  abi
  saada
  ka liidu ja teiste riikide vahelise koostöö programmidest
  , eelkõige arengumaadega tehtava koostöö programmidest
  vastavalt programmide eeskirjadele, eesmärkidele ja korrale. | 2.   ÜMT

  d saavad
  abi ka liidu ja teiste riikide vahelise koostöö programmidest vastavalt programmide eeskirjadele, eesmärkidele ja korrale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   ÜMT

  võivad
  abi
  saada
  ka liidu ja teiste riikide vahelise koostöö programmidest
  , eelkõige arengumaadega tehtava koostöö programmidest
  vastavalt programmide eeskirjadele, eesmärkidele ja korrale.

2.   ÜMT

  d saavad
  abi ka liidu ja teiste riikide vahelise koostöö programmidest vastavalt programmide eeskirjadele, eesmärkidele ja korrale.

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 88 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Et tagada ÜMTde tõhus ja tulemuslik osalemine Euroopa Liidu erinevates horisontaalsetes programmides, kehtestab komisjon tõelise ÜMTde strateegia, luues igas peadirektoraadis ühe ÜMT kontaktpunkti. Need ÜMT kontaktpunktid osalevad iga programmi iga-aastaste tööprogrammide väljatöötamisel eelkõige talituste vaheliste konsultatsioonide korraldamise abil, et tagada ÜMTde vajaduste ja eripäradega arvestamine. Peale selle annab komisjon ÜMTdele võimalikult kiiresti teada erinevate horisontaalsete programmide raames avaldatud konkursikutsetest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a.
     
  Et tagada ÜMTde tõhus ja tulemuslik osalemine Euroopa Liidu erinevates horisontaalsetes programmides, kehtestab komisjon tõelise ÜMTde strateegia, luues igas peadirektoraadis ühe ÜMT kontaktpunkti. Need ÜMT kontaktpunktid osalevad iga programmi iga-aastaste tööprogrammide väljatöötamisel eelkõige talituste vaheliste konsultatsioonide korraldamise abil, et tagada ÜMTde vajaduste ja eripäradega arvestamine. Peale selle annab komisjon ÜMTdele võimalikult kiiresti teada erinevate horisontaalsete programmide raames avaldatud konkursikutsetest.

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 89 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjonile antakse volitus võtta
  12 kuu
  jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist artiklis 90 ettenähtud korras vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevas otsuses sätestatud eeskirju ning muudetakse VI lisa liiteid vastavalt tehnoloogia arengule ja tollialastes õigusaktides tehtud muudatustele. | 1.   Komisjonile antakse volitus võtta
  6 kuu
  jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist artiklis 90 ettenähtud korras vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevas otsuses sätestatud eeskirju ning muudetakse VI lisa liiteid vastavalt tehnoloogia arengule ja tollialastes õigusaktides tehtud muudatustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjonile antakse volitus võtta
  12 kuu
  jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist artiklis 90 ettenähtud korras vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevas otsuses sätestatud eeskirju ning muudetakse VI lisa liiteid vastavalt tehnoloogia arengule ja tollialastes õigusaktides tehtud muudatustele.

1.   Komisjonile antakse volitus võtta
  6 kuu
  jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist artiklis 90 ettenähtud korras vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevas otsuses sätestatud eeskirju ning muudetakse VI lisa liiteid vastavalt tehnoloogia arengule ja tollialastes õigusaktides tehtud muudatustele.

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 90 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Nõukogu võib artiklis 89 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. | 3.   Nõukogu võib artiklis 89 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. |
| | Kui nõukogu on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, teavitab ta sellest Euroopa Parlamenti ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mille suhtes võidakse kohaldada tagasivõtmist, ja tagasivõtmise põhjused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Nõukogu võib artiklis 89 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

3.   Nõukogu võib artiklis 89 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

Kui nõukogu on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, teavitab ta sellest Euroopa Parlamenti ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mille suhtes võidakse kohaldada tagasivõtmist, ja tagasivõtmise põhjused.

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 90 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle nõukogule
  teatavaks
  . | 4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle
  samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle nõukogule
  teatavaks
  .

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle
  samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule.

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 90 – lõige 5 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kui nõukogu kavatseb esitada vastuväite, teavitab ta sellest Euroopa Parlamenti mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud õigusakti, mille suhtes ta kavatseb vastuväite esitada, ja vastuväite võimalikud põhjused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui nõukogu kavatseb esitada vastuväite, teavitab ta sellest Euroopa Parlamenti mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud õigusakti, mille suhtes ta kavatseb vastuväite esitada, ja vastuväite võimalikud põhjused.

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 90 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 90 a |
| | Kiirmenetlus |
| | 1.
     
  Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Kui delegeeritud õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehakse, tuleb ühtlasi põhjendada kiirmenetluse rakendamist. |
| | 2.
     
  Nõukogu võib delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kooskõlas artikli 90 lõikes 5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti kehtetuks kohe, kui talle on teatatud nõukogu otsusest esitada vastuväiteid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 90 a

Kiirmenetlus

1.
     
  Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Kui delegeeritud õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehakse, tuleb ühtlasi põhjendada kiirmenetluse rakendamist.

2.
     
  Nõukogu võib delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kooskõlas artikli 90 lõikes 5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti kehtetuks kohe, kui talle on teatatud nõukogu otsusest esitada vastuväiteid.

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 91 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nõukogu, toimides vastavalt aluslepingule, otsustab teha käesolevasse otsusesse vajalikud muudatused, kui: | Nõukogu, toimides vastavalt aluslepingule, otsustab
  pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga
  teha käesolevasse otsusesse vajalikud muudatused, kui: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Nõukogu, toimides vastavalt aluslepingule, otsustab teha käesolevasse otsusesse vajalikud muudatused, kui:

Nõukogu, toimides vastavalt aluslepingule, otsustab
  pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga
  teha käesolevasse otsusesse vajalikud muudatused, kui:

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ISOLEERITUD ÜMTde LOETELU | ISOLEERITUD ÜMTde LOETELU |
| — | Falklandi saared |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ISOLEERITUD ÜMTde LOETELU

ISOLEERITUD ÜMTde LOETELU

—

Falklandi saared

| — | Falklandi saared |
| --- | --- |

—

Falklandi saared

| — | Saint Helena, Ascension, Tristan da Cunha |
| --- | --- |

—

Saint Helena, Ascension, Tristan da Cunha

| — | Saint Helena, Ascension, Tristan da Cunha |
| --- | --- |

—

Saint Helena, Ascension, Tristan da Cunha

| — | St Pierre ja Miquelon |
| --- | --- |

—

St Pierre ja Miquelon

| — | St Pierre ja Miquelon |
| --- | --- |

—

St Pierre ja Miquelon

| — | Wallis ja Futuna |
| --- | --- |

—

Wallis ja Futuna

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu otsus

II lisa – artikkel 1 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva otsuse kohaldamisel eraldatakse seitsmeaastaseks ajavahemikuks (1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020) ELi rahalise abi üldsumma, milleks on 11. EAFi loomise sisekokkuleppega kindlaks määratud [
  343,4 miljonit
  ] eurot, järgmiselt: | 1.   Käesoleva otsuse kohaldamisel eraldatakse seitsmeaastaseks ajavahemikuks (1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020) ELi rahalise abi üldsumma, milleks on 11. EAFi loomise sisekokkuleppega kindlaks määratud [
  360,57 miljonit
  ] eurot, järgmiselt: |
| (a) | [
  330,4 miljonit
  ] eurot toetustena pikaajaliseks arenguks, humanitaarabiks, hädaabiks, abiks pagulastele ja lisatoetustena eksporditulu kõikumise korral ning toetustena piirkondlikule koostööle ja integratsioonile; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva otsuse kohaldamisel eraldatakse seitsmeaastaseks ajavahemikuks (1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020) ELi rahalise abi üldsumma, milleks on 11. EAFi loomise sisekokkuleppega kindlaks määratud [
  343,4 miljonit
  ] eurot, järgmiselt:

1.   Käesoleva otsuse kohaldamisel eraldatakse seitsmeaastaseks ajavahemikuks (1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020) ELi rahalise abi üldsumma, milleks on 11. EAFi loomise sisekokkuleppega kindlaks määratud [
  360,57 miljonit
  ] eurot, järgmiselt:

(a)

[
  330,4 miljonit
  ] eurot toetustena pikaajaliseks arenguks, humanitaarabiks, hädaabiks, abiks pagulastele ja lisatoetustena eksporditulu kõikumise korral ning toetustena piirkondlikule koostööle ja integratsioonile;

| (a) | [
  345,57 miljonit
  ] eurot toetustena pikaajaliseks arenguks, humanitaarabiks, hädaabiks, abiks pagulastele ja lisatoetustena eksporditulu kõikumise korral ning toetustena piirkondlikule koostööle ja integratsioonile; |
| --- | --- |

(a)

[
  345,57 miljonit
  ] eurot toetustena pikaajaliseks arenguks, humanitaarabiks, hädaabiks, abiks pagulastele ja lisatoetustena eksporditulu kõikumise korral ning toetustena piirkondlikule koostööle ja integratsioonile;

| (b) | [5 miljonit] eurot intressitoetuste ja tehnilise abi rahastamiseks IV lisas osutatud ÜMPde investeerimisrahastust; |
| --- | --- |

(b)

[5 miljonit] eurot intressitoetuste ja tehnilise abi rahastamiseks IV lisas osutatud ÜMPde investeerimisrahastust;

| (b) | [5 miljonit] eurot intressitoetuste ja tehnilise abi rahastamiseks IV lisas osutatud ÜMPde investeerimisrahastust; |
| --- | --- |

(b)

[5 miljonit] eurot intressitoetuste ja tehnilise abi rahastamiseks IV lisas osutatud ÜMPde investeerimisrahastust;

| (c) | [
  8 miljonit
  ] eurot uuringuteks või tehnilise abi meetmetele vastavalt käesoleva otsuse artiklile 79 ja käesoleva otsuse üldhindamise läbiviimiseks hiljemalt neli aastat enne selle kehtivuse lõppemist. |
| --- | --- |

(c)

[
  8 miljonit
  ] eurot uuringuteks või tehnilise abi meetmetele vastavalt käesoleva otsuse artiklile 79 ja käesoleva otsuse üldhindamise läbiviimiseks hiljemalt neli aastat enne selle kehtivuse lõppemist.

| (c) | [
  10 miljonit
  ] eurot uuringuteks või tehnilise abi meetmetele vastavalt käesoleva otsuse artiklile 79 ja käesoleva otsuse üldhindamise läbiviimiseks hiljemalt neli aastat enne selle kehtivuse lõppemist. |
| --- | --- |

(c)

[
  10 miljonit
  ] eurot uuringuteks või tehnilise abi meetmetele vastavalt käesoleva otsuse artiklile 79 ja käesoleva otsuse üldhindamise läbiviimiseks hiljemalt neli aastat enne selle kehtivuse lõppemist.

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu otsus

II lisa – artikkel 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõike 1 punktis a nimetatud [
  330,4 miljoni
  ] euro suurune summa jaotatakse ÜMTde vahel vastavalt nende vajadustele ja tulemustele järgmiste kriteeriumide kohaselt: | Artikli 1 lõike 1 punktis a nimetatud [
  345,57 miljoni
  ] euro suurune summa jaotatakse ÜMTde vahel vastavalt nende vajadustele ja tulemustele järgmiste kriteeriumide kohaselt: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikli 1 lõike 1 punktis a nimetatud [
  330,4 miljoni
  ] euro suurune summa jaotatakse ÜMTde vahel vastavalt nende vajadustele ja tulemustele järgmiste kriteeriumide kohaselt:

Artikli 1 lõike 1 punktis a nimetatud [
  345,57 miljoni
  ] euro suurune summa jaotatakse ÜMTde vahel vastavalt nende vajadustele ja tulemustele järgmiste kriteeriumide kohaselt:

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu otsus

II lisa – artikkel 3 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   [
  105 miljonit
  ] eurot eraldatakse selleks, et toetada vastavalt käesoleva otsuse artiklile 7 piirkondlikku koostööd ja integratsiooni, eelkõige pidades silmas artiklis 5 nimetatud prioriteete ja vastastikust huvi pakkuvaid valdkondi, konsulteerides üksteisega artiklis 13 nimetatud ELi ja ÜMTde dialoogifoorumite kaudu. Seejuures seatakse eesmärgiks koordineerida summa kasutamist muude liidu rahastamisvahenditega ning edendada ÜMTde ja aluslepingu artiklis 349 nimetatud äärepoolseimate piirkondade vahelist koostööd. | 2.   [
  120,17 miljonit
  ] eurot eraldatakse selleks, et toetada vastavalt käesoleva otsuse artiklile 7 piirkondlikku koostööd ja integratsiooni, eelkõige pidades silmas artiklis 5 nimetatud prioriteete ja vastastikust huvi pakkuvaid valdkondi, konsulteerides üksteisega artiklis 13 nimetatud ELi ja ÜMTde dialoogifoorumite kaudu. Seejuures seatakse eesmärgiks koordineerida summa kasutamist muude liidu rahastamisvahenditega ning edendada ÜMTde ja aluslepingu artiklis 349 nimetatud äärepoolseimate piirkondade vahelist koostööd. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   [
  105 miljonit
  ] eurot eraldatakse selleks, et toetada vastavalt käesoleva otsuse artiklile 7 piirkondlikku koostööd ja integratsiooni, eelkõige pidades silmas artiklis 5 nimetatud prioriteete ja vastastikust huvi pakkuvaid valdkondi, konsulteerides üksteisega artiklis 13 nimetatud ELi ja ÜMTde dialoogifoorumite kaudu. Seejuures seatakse eesmärgiks koordineerida summa kasutamist muude liidu rahastamisvahenditega ning edendada ÜMTde ja aluslepingu artiklis 349 nimetatud äärepoolseimate piirkondade vahelist koostööd.

2.   [
  120,17 miljonit
  ] eurot eraldatakse selleks, et toetada vastavalt käesoleva otsuse artiklile 7 piirkondlikku koostööd ja integratsiooni, eelkõige pidades silmas artiklis 5 nimetatud prioriteete ja vastastikust huvi pakkuvaid valdkondi, konsulteerides üksteisega artiklis 13 nimetatud ELi ja ÜMTde dialoogifoorumite kaudu. Seejuures seatakse eesmärgiks koordineerida summa kasutamist muude liidu rahastamisvahenditega ning edendada ÜMTde ja aluslepingu artiklis 349 nimetatud äärepoolseimate piirkondade vahelist koostööd.

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu otsus

VI lisa – artikkel 3 – lõige 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | vesiviljelustooted, kui kalad, koorikloomad ja limused on seal
  sündinud ja
  kasvanud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(g)

vesiviljelustooted, kui kalad, koorikloomad ja limused on seal
  sündinud ja
  kasvanud;

| (g) | vesiviljelustooted, kui kalad, koorikloomad ja limused on seal kasvanud; |
| --- | --- |

(g)

vesiviljelustooted, kui kalad, koorikloomad ja limused on seal kasvanud;

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu otsus

VI lisa – artikkel 10 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   
  Komisjon võtab rakendusaktidega meetme, millega lubatakse
  lõikes 1 osutatud
  kumulatsiooni
  .
  Rakendusaktid võetakse vastu artikli 64 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt. | 6.   
  Seoses
  lõikes 1 osutatud
  kumulatsiooniga antakse komisjonile õigus võtta artikli 90 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   
  Komisjon võtab rakendusaktidega meetme, millega lubatakse
  lõikes 1 osutatud
  kumulatsiooni
  .
  Rakendusaktid võetakse vastu artikli 64 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt.

6.   
  Seoses
  lõikes 1 osutatud
  kumulatsiooniga antakse komisjonile õigus võtta artikli 90 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte
  .

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu otsus

VI lisa – artikkel 16 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6 a.
     
  ÜMTdele tehakse erandeid nende kalandustoodete osas, mille aastakvoot jääb 2 500 tonni piiresse ning mis kuuluvad tollimaksu CN-koodide 030471, 030483, 030532, 030562, 030614, 0307299010 ja 160510 alla. |
| | Kooskõlas eespool nimetatud kvootidega esitavad ÜMTd või liikmesriigid selliste eranditega seotud taotlused komiteele, kes teeb kõnealused erandid automaatselt ja jõustab need oma otsusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6 a.
     
  ÜMTdele tehakse erandeid nende kalandustoodete osas, mille aastakvoot jääb 2 500 tonni piiresse ning mis kuuluvad tollimaksu CN-koodide 030471, 030483, 030532, 030562, 030614, 0307299010 ja 160510 alla.

Kooskõlas eespool nimetatud kvootidega esitavad ÜMTd või liikmesriigid selliste eranditega seotud taotlused komiteele, kes teeb kõnealused erandid automaatselt ja jõustab need oma otsusega.

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu otsus

VI lisa – artikkel 16 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   
  Komisjon võtab rakendusaktidega meetme
  , millega lubatakse lõikes 1 osutatud ajutist erandit
  . Rakendusaktid võetakse vastu artikli 64 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt. | 8.   
  Seoses meetmega,
  millega lubatakse lõikes 1 osutatud ajutist erandit
  , antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 90
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.   
  Komisjon võtab rakendusaktidega meetme
  , millega lubatakse lõikes 1 osutatud ajutist erandit
  . Rakendusaktid võetakse vastu artikli 64 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt.

8.   
  Seoses meetmega,
  millega lubatakse lõikes 1 osutatud ajutist erandit
  , antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 90
  .

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu otsus

VI lisa – artikkel 63 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Komisjon võtab rakendusaktidega meetme
  , millega lubatakse lõikes 1 osutatud ajutist erandit
  . Rakendusaktid võetakse vastu artikli 64 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt. | 3.   
  Seoses meetmega,
  millega lubatakse lõikes 1 osutatud ajutist erandit
  , antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 90
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Komisjon võtab rakendusaktidega meetme
  , millega lubatakse lõikes 1 osutatud ajutist erandit
  . Rakendusaktid võetakse vastu artikli 64 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt.

3.   
  Seoses meetmega,
  millega lubatakse lõikes 1 osutatud ajutist erandit
  , antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 90
  .

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu otsus

VI lisa – artikkel 64

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komiteemenetlus | välja jäetud |
| 1.
     
  Komisjoni abistab määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikliga 247a loodud tolliseadustiku komitee. | |
| 2.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komiteemenetlus

välja jäetud

1.
     
  Komisjoni abistab määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikliga 247a loodud tolliseadustiku komitee.

2.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu otsus

VII lisa – artikkel 2 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui komisjon leiab, et käesoleva lisa artikli 1 lõigetes 1 ja 2 nimetatud põhjustel on ajutise peatamise õigustamiseks piisavalt tõendeid, võib ta käesoleva otsusega kehtestatud sooduskorra soodustatud riigist pärinevate kõigi või teatud toodete suhtes tühistada, tingimusel et ta on eelnevalt: | 1.   Kui komisjon leiab, et käesoleva lisa artikli 1 lõigetes 1 ja 2 nimetatud põhjustel on ajutise peatamise õigustamiseks piisavalt tõendeid, võib ta
  vastavalt artiklile 90 vastu võetud delegeeritud õigusaktide abil
  käesoleva otsusega kehtestatud sooduskorra soodustatud riigist pärinevate kõigi või teatud toodete suhtes tühistada, tingimusel et ta on eelnevalt: |
| (a) | artikli 3 lõikes 2 osutatud korras pidanud nõu VIII lisa artiklis 10 osutatud komiteega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui komisjon leiab, et käesoleva lisa artikli 1 lõigetes 1 ja 2 nimetatud põhjustel on ajutise peatamise õigustamiseks piisavalt tõendeid, võib ta käesoleva otsusega kehtestatud sooduskorra soodustatud riigist pärinevate kõigi või teatud toodete suhtes tühistada, tingimusel et ta on eelnevalt:

1.   Kui komisjon leiab, et käesoleva lisa artikli 1 lõigetes 1 ja 2 nimetatud põhjustel on ajutise peatamise õigustamiseks piisavalt tõendeid, võib ta
  vastavalt artiklile 90 vastu võetud delegeeritud õigusaktide abil
  käesoleva otsusega kehtestatud sooduskorra soodustatud riigist pärinevate kõigi või teatud toodete suhtes tühistada, tingimusel et ta on eelnevalt:

(a)

artikli 3 lõikes 2 osutatud korras pidanud nõu VIII lisa artiklis 10 osutatud komiteega;

| (b) | pöördunud liikmesriikide poole, et need võtaksid tarvitusele ettevaatusabinõud, mis on vajalikud liidu finantshuvide kaitseks ja/või selle tagamiseks, et soodustatud riik täidab oma kohustusi, ning |
| --- | --- |

(b)

pöördunud liikmesriikide poole, et need võtaksid tarvitusele ettevaatusabinõud, mis on vajalikud liidu finantshuvide kaitseks ja/või selle tagamiseks, et soodustatud riik täidab oma kohustusi, ning

| (b) | pöördunud liikmesriikide poole, et need võtaksid tarvitusele ettevaatusabinõud, mis on vajalikud liidu finantshuvide kaitseks ja/või selle tagamiseks, et soodustatud riik täidab oma kohustusi, ning |
| --- | --- |

(b)

pöördunud liikmesriikide poole, et need võtaksid tarvitusele ettevaatusabinõud, mis on vajalikud liidu finantshuvide kaitseks ja/või selle tagamiseks, et soodustatud riik täidab oma kohustusi, ning

| (c) | avaldanud Euroopa Liidu Teatajas teadaande, et esineb põhjendatud kahtlustusi selle kohta, kuidas asjaomane soodustatud riik kohaldab sooduskorda ja/või täidab oma kohustusi, mis võib muuta küsitavaks asjaomase riigi õiguse rakendada käesoleva otsusega kehtestatud sooduskorda. |
| --- | --- |

(c)

avaldanud Euroopa Liidu Teatajas teadaande, et esineb põhjendatud kahtlustusi selle kohta, kuidas asjaomane soodustatud riik kohaldab sooduskorda ja/või täidab oma kohustusi, mis võib muuta küsitavaks asjaomase riigi õiguse rakendada käesoleva otsusega kehtestatud sooduskorda.

| (c) | avaldanud Euroopa Liidu Teatajas teadaande, et esineb põhjendatud kahtlustusi selle kohta, kuidas asjaomane soodustatud riik kohaldab sooduskorda ja/või täidab oma kohustusi, mis võib muuta küsitavaks asjaomase riigi õiguse rakendada käesoleva otsusega kehtestatud sooduskorda. |
| --- | --- |

(c)

avaldanud Euroopa Liidu Teatajas teadaande, et esineb põhjendatud kahtlustusi selle kohta, kuidas asjaomane soodustatud riik kohaldab sooduskorda ja/või täidab oma kohustusi, mis võib muuta küsitavaks asjaomase riigi õiguse rakendada käesoleva otsusega kehtestatud sooduskorda.

Komisjon teatab asjaomasele ÜMT-le igast käesoleva lõikega kooskõlas tehtud otsusest enne selle jõustumist.
  Komisjon teavitab ka VIII lisa artiklis 10 osutatud komiteed.

Komisjon teatab asjaomasele ÜMT-le igast käesoleva lõikega kooskõlas tehtud otsusest enne selle jõustumist.

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu otsus

VII lisa – artikkel 2 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Ajutine peatamine ei kesta kauem kui kuus kuud. Tühistamisaja lõppedes otsustab komisjon
  pärast VIII lisa artiklis 10 osutatud komitee teavitamist
  ajutise tühistamise lõpetada või seda pikendada käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud korra kohaselt. | 2.   Ajutine peatamine ei kesta kauem kui kuus kuud. Tühistamisaja lõppedes otsustab komisjon ajutise tühistamise lõpetada või seda pikendada käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud korra kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Ajutine peatamine ei kesta kauem kui kuus kuud. Tühistamisaja lõppedes otsustab komisjon
  pärast VIII lisa artiklis 10 osutatud komitee teavitamist
  ajutise tühistamise lõpetada või seda pikendada käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud korra kohaselt.

2.   Ajutine peatamine ei kesta kauem kui kuus kuud. Tühistamisaja lõppedes otsustab komisjon ajutise tühistamise lõpetada või seda pikendada käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud korra kohaselt.

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu otsus

VII lisa – artikkel 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komiteemenetlus | välja jäetud |
| 1.
     
  Artikli 2 rakendamisel abistab komisjoni VIII lisa artiklis 10 osutatud komitee. | |
| 2.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komiteemenetlus

välja jäetud

1.
     
  Artikli 2 rakendamisel abistab komisjoni VIII lisa artiklis 10 osutatud komitee.

2.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu otsus

VIII lisa – artikkel 5 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon võtab eelneva järelevalve meetmed vastu vastavalt käesoleva lisa artiklis 6 osutatud
  nõuandemenetlusele. | 2.   Komisjon võtab eelneva järelevalve meetmed vastu vastavalt käesoleva lisa artiklis 6 osutatud
  menetlusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon võtab eelneva järelevalve meetmed vastu vastavalt käesoleva lisa artiklis 6 osutatud
  nõuandemenetlusele.

2.   Komisjon võtab eelneva järelevalve meetmed vastu vastavalt käesoleva lisa artiklis 6 osutatud
  menetlusele.

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu otsus

VIII lisa – artikkel 6 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel juhtudel, kus liidu tootjate majandusliku ja/või finantsolukorra halvenemist oleks raske heastada, võidakse kehtestada ajutisi meetmeid. Ajutisi meetmeid ei kohaldata kauem kui 200 päeva. Komisjon võtab ajutised meetmed vastu vastavalt
  käesoleva lisa artiklis 10 osutatud nõuandemenetlusele
  . Hädavajaduse korral võtab komisjon koheselt rakendatavad ajutised meetmed vastu vastavalt
  käesoleva lisa artiklis 10 osutatud nõuandemenetlusele
  . | 1.   Nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel juhtudel, kus liidu tootjate majandusliku ja/või finantsolukorra halvenemist oleks raske heastada, võidakse kehtestada ajutisi meetmeid. Ajutisi meetmeid ei kohaldata kauem kui 200 päeva. Komisjon võtab ajutised meetmed vastu
  delegeeritud õigusaktidega
  vastavalt
  artiklile 90
  . Hädavajaduse korral võtab komisjon koheselt rakendatavad ajutised meetmed vastu
  delegeeritud õigusaktidega
  vastavalt
  artiklile 90 a
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel juhtudel, kus liidu tootjate majandusliku ja/või finantsolukorra halvenemist oleks raske heastada, võidakse kehtestada ajutisi meetmeid. Ajutisi meetmeid ei kohaldata kauem kui 200 päeva. Komisjon võtab ajutised meetmed vastu vastavalt
  käesoleva lisa artiklis 10 osutatud nõuandemenetlusele
  . Hädavajaduse korral võtab komisjon koheselt rakendatavad ajutised meetmed vastu vastavalt
  käesoleva lisa artiklis 10 osutatud nõuandemenetlusele
  .

1.   Nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel juhtudel, kus liidu tootjate majandusliku ja/või finantsolukorra halvenemist oleks raske heastada, võidakse kehtestada ajutisi meetmeid. Ajutisi meetmeid ei kohaldata kauem kui 200 päeva. Komisjon võtab ajutised meetmed vastu
  delegeeritud õigusaktidega
  vastavalt
  artiklile 90
  . Hädavajaduse korral võtab komisjon koheselt rakendatavad ajutised meetmed vastu
  delegeeritud õigusaktidega
  vastavalt
  artiklile 90 a
  .

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu otsus

VIII lisa – artikkel 7 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui lõpptulemusena väljaselgitatud faktide põhjal tehakse kindlaks, et käesoleva lisa artiklis 2 sätestatud tingimused ei ole täidetud, võtab komisjon
  vastavalt käesoleva lisa artiklis 4 osutatud kontrollimenetlusele
  vastu otsuse uurimise
  ja menetluse
  lõpetamise kohta. Kaitstes nõuetekohaselt konfidentsiaalset teavet käesoleva lisa artikli 9 tähenduses, avalikustab komisjon aruande, milles ta esitab oma uurimise tulemused ja põhjendatud järeldused, milleni on ta jõudnud kõigi asjakohaste faktiliste ja õigusalaste küsimuste suhtes. | 1.   Kui lõpptulemusena väljaselgitatud faktide põhjal tehakse kindlaks, et käesoleva lisa artiklis 2 sätestatud tingimused ei ole täidetud, võtab komisjon vastu otsuse uurimise lõpetamise kohta. Kaitstes nõuetekohaselt konfidentsiaalset teavet käesoleva lisa artikli 9 tähenduses, avalikustab komisjon aruande, milles ta esitab oma uurimise tulemused ja põhjendatud järeldused, milleni on ta jõudnud kõigi asjakohaste faktiliste ja õigusalaste küsimuste suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui lõpptulemusena väljaselgitatud faktide põhjal tehakse kindlaks, et käesoleva lisa artiklis 2 sätestatud tingimused ei ole täidetud, võtab komisjon
  vastavalt käesoleva lisa artiklis 4 osutatud kontrollimenetlusele
  vastu otsuse uurimise
  ja menetluse
  lõpetamise kohta. Kaitstes nõuetekohaselt konfidentsiaalset teavet käesoleva lisa artikli 9 tähenduses, avalikustab komisjon aruande, milles ta esitab oma uurimise tulemused ja põhjendatud järeldused, milleni on ta jõudnud kõigi asjakohaste faktiliste ja õigusalaste küsimuste suhtes.

1.   Kui lõpptulemusena väljaselgitatud faktide põhjal tehakse kindlaks, et käesoleva lisa artiklis 2 sätestatud tingimused ei ole täidetud, võtab komisjon vastu otsuse uurimise lõpetamise kohta. Kaitstes nõuetekohaselt konfidentsiaalset teavet käesoleva lisa artikli 9 tähenduses, avalikustab komisjon aruande, milles ta esitab oma uurimise tulemused ja põhjendatud järeldused, milleni on ta jõudnud kõigi asjakohaste faktiliste ja õigusalaste küsimuste suhtes.

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu otsus

VIII lisa – artikkel 7 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui lõpptulemusena väljaselgitatud faktide põhjal tehakse kindlaks, et käesoleva lisa artiklis 2 sätestatud tingimused ei ole täidetud, võtab komisjon
  vastavalt käesoleva lisa artiklis 4 osutatud kontrollimenetlusele
  vastu otsuse
  uurimise ja menetluse lõpetamise
  kohta. Kaitstes nõuetekohaselt konfidentsiaalset teavet käesoleva lisa artikli 9 tähenduses, avalikustab komisjon aruande, mis sisaldab kokkuvõtet otsustamisega seotud olulistest faktidest ja kaalutlustest ning teavitab ÜMT ametiasutusi viivitamatult otsusest võtta vajalikud kaitsemeetmed. | 2.   Kui lõpptulemusena väljaselgitatud faktide põhjal tehakse kindlaks, et käesoleva lisa artiklis 2 sätestatud tingimused on täidetud, võtab komisjon
  delegeeritud õiguseaktidega vastavalt artiklile 90
  vastu otsuse
  lõplike kaitsemeetmete kehtestamise
  kohta. Kaitstes nõuetekohaselt konfidentsiaalset teavet käesoleva lisa artikli 9 tähenduses, avalikustab komisjon aruande, mis sisaldab kokkuvõtet otsustamisega seotud olulistest faktidest ja kaalutlustest ning teavitab ÜMT ametiasutusi viivitamatult otsusest võtta vajalikud kaitsemeetmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui lõpptulemusena väljaselgitatud faktide põhjal tehakse kindlaks, et käesoleva lisa artiklis 2 sätestatud tingimused ei ole täidetud, võtab komisjon
  vastavalt käesoleva lisa artiklis 4 osutatud kontrollimenetlusele
  vastu otsuse
  uurimise ja menetluse lõpetamise
  kohta. Kaitstes nõuetekohaselt konfidentsiaalset teavet käesoleva lisa artikli 9 tähenduses, avalikustab komisjon aruande, mis sisaldab kokkuvõtet otsustamisega seotud olulistest faktidest ja kaalutlustest ning teavitab ÜMT ametiasutusi viivitamatult otsusest võtta vajalikud kaitsemeetmed.

2.   Kui lõpptulemusena väljaselgitatud faktide põhjal tehakse kindlaks, et käesoleva lisa artiklis 2 sätestatud tingimused on täidetud, võtab komisjon
  delegeeritud õiguseaktidega vastavalt artiklile 90
  vastu otsuse
  lõplike kaitsemeetmete kehtestamise
  kohta. Kaitstes nõuetekohaselt konfidentsiaalset teavet käesoleva lisa artikli 9 tähenduses, avalikustab komisjon aruande, mis sisaldab kokkuvõtet otsustamisega seotud olulistest faktidest ja kaalutlustest ning teavitab ÜMT ametiasutusi viivitamatult otsusest võtta vajalikud kaitsemeetmed.

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu otsus

VIII lisa – artikkel 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komiteemenetlus | välja jäetud |
| 1.
     
  Komisjoni abistab komitee, mis on asutatud nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) artikli 4 lõike 1 alusel. See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011tähenduses. | |
| 2.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. | |
| 3.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. | |
| 4.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes nimetatud määruse artikliga 4. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komiteemenetlus

välja jäetud

1.
     
  Komisjoni abistab komitee, mis on asutatud nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) artikli 4 lõike 1 alusel. See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011tähenduses.

2.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

3.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

4.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes nimetatud määruse artikliga 4.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/195 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/195

---

P7_TA(2013)0068

Olmevees olevad radioaktiivsed ained ***I

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega määratakse kindlaks nõuded elanikkonna tervise kaitsmiseks olmevees olevate radioaktiivsete ainete eest (COM(2012)0147 – C7-0105/2012 – 2012/0074(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 036/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2012)0147), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2012)0147),

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikleid 31 ja 32, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0105/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikleid 31 ja 32, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0105/2012),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 194 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 194 lõiget 1;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2012. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2012. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A7-0033/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A7-0033/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 229, 31.7.2012, lk 145.

---

P7_TC1-COD(2012)0074

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu nõukogu
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega määratakse kindlaks nõuded elanikkonna tervise kaitsmiseks olmevees olevate radioaktiivsete ainete eest ja muudetakse nõukogu direktiivi 98/83/EÜ [ME 1]

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 31 ja 32

  Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1
  ,

võttes arvesse
  Euroopa
  komisjoni ettepanekut, mis on koostatud pärast arvamuse saamist asjatundjate rühmalt, kelle teadus- ja tehnikakomitee on Euratomi asutamislepingu artikli 31 kohaselt nimetanud liikmesriikide teadlaste seast,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

olles konsulteerinud Euroopa Parlamendiga

  toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

   (2)
  [ME 2]

ning arvestades järgmist:

| (-1) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 191 põhineb liidu keskkonnapoliitika ettevaatuse ja ennetusmeetmete põhimõtetel ja aitab saavutada keskkonna säilitamist, kaitsmist ja selle kvaliteedi parandamist ning inimese tervise kaitset. [ME 3] |
| --- | --- |

(-1)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 191 põhineb liidu keskkonnapoliitika ettevaatuse ja ennetusmeetmete põhimõtetel ja aitab saavutada keskkonna säilitamist, kaitsmist ja selle kvaliteedi parandamist ning inimese tervise kaitset. [ME 3]

| (1) | Vee joomine on üks võimalusi, kuidas radioaktiivsed

  kahjulikud
  ained satuvad inimese kehasse.
  Radioaktiivsete isotoopide või radionukliidide allaneelamine võib põhjustada mitmeid terviseprobleeme.
  Vastavalt nõukogu direktiivile 96/29/Euratom (3), tuleb võtta meetmed, et kogu elanikkonna kokkupuude
  , sealhulgas pikaajaline kumulatiivne kokkupuude
  kiirgusega, mis on tingitud ioniseeriva kiirguse ohuga seotud tegevusest, oleks võimalikult vähene. [ME 4] |
| --- | --- |

(1)

Vee joomine on üks võimalusi, kuidas radioaktiivsed

  kahjulikud
  ained satuvad inimese kehasse.
  Radioaktiivsete isotoopide või radionukliidide allaneelamine võib põhjustada mitmeid terviseprobleeme.
  Vastavalt nõukogu direktiivile 96/29/Euratom (3), tuleb võtta meetmed, et kogu elanikkonna kokkupuude
  , sealhulgas pikaajaline kumulatiivne kokkupuude
  kiirgusega, mis on tingitud ioniseeriva kiirguse ohuga seotud tegevusest, oleks võimalikult vähene. [ME 4]

| (1a) | Radioaktiivsete isotoopide veest väljafiltreerimise tulemusena muutuvad filtrid radioaktiivseteks jäätmeteks, mis tuleb seejärel ettevaatlikult ja kooskõlas kehtivate menetlustega kõrvaldada. [ME 5] |
| --- | --- |

(1a)

Radioaktiivsete isotoopide veest väljafiltreerimise tulemusena muutuvad filtrid radioaktiivseteks jäätmeteks, mis tuleb seejärel ettevaatlikult ja kooskõlas kehtivate menetlustega kõrvaldada. [ME 5]

| (1b) | Radioaktiivsete isotoopide veest kõrvaldamise protsess sõltub liikmesriikide laboratooriumidest, mõõtmiste korrapärasest ajakohastamisest ja teadustööst. [ME 6] |
| --- | --- |

(1b)

Radioaktiivsete isotoopide veest kõrvaldamise protsess sõltub liikmesriikide laboratooriumidest, mõõtmiste korrapärasest ajakohastamisest ja teadustööst. [ME 6]

| (1c) | Teave, mida liikmesriigid annavad iga kolme aasta järel esitatavas joogivee direktiivi käsitlevas aruandes, on joogivee radioaktiivsuse tasemete osas mittetäielik või puudulik. [ME 7] |
| --- | --- |

(1c)

Teave, mida liikmesriigid annavad iga kolme aasta järel esitatavas joogivee direktiivi käsitlevas aruandes, on joogivee radioaktiivsuse tasemete osas mittetäielik või puudulik. [ME 7]

| (1d) | Joogivee käitlemise kulude vähendamiseks on vaja ennetusmeetmeid. [ME 8] |
| --- | --- |

(1d)

Joogivee käitlemise kulude vähendamiseks on vaja ennetusmeetmeid. [ME 8]

| (2) | Arvestades olmevee kvaliteedi suurt tähtsust inimese tervise jaoks

  Elanikkonna kõrgetasemelise tervisekaitse tagamiseks
  , on vaja kehtestada ühenduse tasandil

  ühised olmevee
  kvaliteedinormid, mida saab kasutada indikaatorina, ning näha ette järelevalve selle üle, kuidas osutatud normidest kinni peetakse. [ME 9] |
| --- | --- |

(2)

Arvestades olmevee kvaliteedi suurt tähtsust inimese tervise jaoks

  Elanikkonna kõrgetasemelise tervisekaitse tagamiseks
  , on vaja kehtestada ühenduse tasandil

  ühised olmevee
  kvaliteedinormid, mida saab kasutada indikaatorina, ning näha ette järelevalve selle üle, kuidas osutatud normidest kinni peetakse. [ME 9]

| (3) | Indikaatorparameetrid on juba esitatud nõukogu direktiivi 98/83/EÜ (4) I lisa C osas, milles on käsitletud radioaktiivseid aineid; sama direktiivi II lisas on esitatud järelevalvet käsitlevad sätted. Osutatud parameetrid kuuluvad aga Euratomi lepingu artiklis 30 määratletud põhinormide reguleerimisalasse.
  [ME 10] |
| --- | --- |

(3)

Indikaatorparameetrid on juba esitatud nõukogu direktiivi 98/83/EÜ (4) I lisa C osas, milles on käsitletud radioaktiivseid aineid; sama direktiivi II lisas on esitatud järelevalvet käsitlevad sätted. Osutatud parameetrid kuuluvad aga Euratomi lepingu artiklis 30 määratletud põhinormide reguleerimisalasse.
  [ME 10]

| (3a) | Parameetrite väärtused põhinevad olemasolevatel teaduslikult põhjendatud teadmistel, võttes arvesse ettevaatuspõhimõtet. Kõnealused väärtused on valitud, tagamaks et olmevett saaks turvaliselt kasutada kogu elu jooksul, võttes aluseks kõige kaitsetumad elanikud, ning et sellega tagataks tervisekaitse kõrge tase. [ME 11] |
| --- | --- |

(3a)

Parameetrite väärtused põhinevad olemasolevatel teaduslikult põhjendatud teadmistel, võttes arvesse ettevaatuspõhimõtet. Kõnealused väärtused on valitud, tagamaks et olmevett saaks turvaliselt kasutada kogu elu jooksul, võttes aluseks kõige kaitsetumad elanikud, ning et sellega tagataks tervisekaitse kõrge tase. [ME 11]

| (4) | Seepärast tuleks olmevee radioaktiivsustaseme seire nõuded võtta vastu eraldi õigusaktiga, et tagada Euratomi lepingu kohaste radioaktiivsuse eest kaitsmist käsitlevate õigusaktide ühtlus, kooskõla ja täielikkus ühenduse tasandil

  viia korrelatsiooni nõuetega
  ,
  mis on sätestatud olemasolevates õigusaktides teiste keemiliste ainete kohta, mida leidub vees ja millel on negatiivne mõju keskkonnale ja inimeste tervisele. See meede tagaks ELi toimimise lepingu kohaste inimeste tervist ja keskkonnakaitset käsitlevate õigusaktide ühtluse, kooskõla ja täielikkuse
  . [ME 12] |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks olmevee radioaktiivsustaseme seire nõuded võtta vastu eraldi õigusaktiga, et tagada Euratomi lepingu kohaste radioaktiivsuse eest kaitsmist käsitlevate õigusaktide ühtlus, kooskõla ja täielikkus ühenduse tasandil

  viia korrelatsiooni nõuetega
  ,
  mis on sätestatud olemasolevates õigusaktides teiste keemiliste ainete kohta, mida leidub vees ja millel on negatiivne mõju keskkonnale ja inimeste tervisele. See meede tagaks ELi toimimise lepingu kohaste inimeste tervist ja keskkonnakaitset käsitlevate õigusaktide ühtluse, kooskõla ja täielikkuse
  . [ME 12]

| (5) | Euratomi lepingu

  Käesoleva

  käesoleva direktiivi sätted, milles käsitletakse joogivee saastamist radioaktiivsete ainetega, peaksid olema ülimuslikud

  direktiiviga ajakohastatakse
  direktiivi 98/83/EÜ sätete suhtes

  I lisa C osas toodud indikaatorparameetreid ja kehtestatakse eeskirjad radioaktiivsete ainete joogivees esinemise kontrollimiseks
  . [ME 13] |
| --- | --- |

(5)

Euratomi lepingu

  Käesoleva

  käesoleva direktiivi sätted, milles käsitletakse joogivee saastamist radioaktiivsete ainetega, peaksid olema ülimuslikud

  direktiiviga ajakohastatakse
  direktiivi 98/83/EÜ sätete suhtes

  I lisa C osas toodud indikaatorparameetreid ja kehtestatakse eeskirjad radioaktiivsete ainete joogivees esinemise kontrollimiseks
  . [ME 13]

| (6) | Indikaatorfunktsiooniga parameetrile mittevastavuse korral peaks asjaomane liikmesriik
  olema kohustatud kindlaks tegema selle põhjuse,
  hindama, kas mittevastavus kujutab ohtu

  selle ohtlikkust
  inimeste tervisele, ja võtma vajaduse korral meetmed vee kvaliteedi taastamiseks

  seda ka pikas perspektiivis, ja võimalusi sekkumiseks ning nende tulemuste põhjal võtma meetmeid, et võimalikult kiiresti tagada veevarustuse vastavus käesolevas direktiivis määratletud kvaliteedinõuetele
  .
  Parandusmeetmed võivad tähendada isegi asjaomase rajatise sulgemist, kui vee kvaliteet seda nõuab. Eelistada tuleks meetmeid, mis kõrvaldavad probleemi tekkepõhjused. Tarbijaid tuleb kohe teavitada riskidest, meetmetest, mida ametiasutused on juba võtnud, ja sellest, kui kiiresti parandusmeetmed mõjuma hakkavad
  . [ME 14] |
| --- | --- |

(6)

Indikaatorfunktsiooniga parameetrile mittevastavuse korral peaks asjaomane liikmesriik
  olema kohustatud kindlaks tegema selle põhjuse,
  hindama, kas mittevastavus kujutab ohtu

  selle ohtlikkust
  inimeste tervisele, ja võtma vajaduse korral meetmed vee kvaliteedi taastamiseks

  seda ka pikas perspektiivis, ja võimalusi sekkumiseks ning nende tulemuste põhjal võtma meetmeid, et võimalikult kiiresti tagada veevarustuse vastavus käesolevas direktiivis määratletud kvaliteedinõuetele
  .
  Parandusmeetmed võivad tähendada isegi asjaomase rajatise sulgemist, kui vee kvaliteet seda nõuab. Eelistada tuleks meetmeid, mis kõrvaldavad probleemi tekkepõhjused. Tarbijaid tuleb kohe teavitada riskidest, meetmetest, mida ametiasutused on juba võtnud, ja sellest, kui kiiresti parandusmeetmed mõjuma hakkavad
  . [ME 14]

| (7) | Tarbijaid tuleks
  üldkättesaadavate väljaannete kaudu
  olmevee kvaliteedist tõeselt

  täielikult
  ja nõuetekohaselt teavitada.
  Kohalikud omavalitsused peavad tegema tarbijatele igal ajal kättesaadavaks ajakohastatud teabe alade kohta, mida võivad ohustada radioaktiivse saaste allikad, ja piirkonna veekvaliteedi kohta. [ME 15] |
| --- | --- |

(7)

Tarbijaid tuleks
  üldkättesaadavate väljaannete kaudu
  olmevee kvaliteedist tõeselt

  täielikult
  ja nõuetekohaselt teavitada.
  Kohalikud omavalitsused peavad tegema tarbijatele igal ajal kättesaadavaks ajakohastatud teabe alade kohta, mida võivad ohustada radioaktiivse saaste allikad, ja piirkonna veekvaliteedi kohta. [ME 15]

| (7a) | Käesolev direktiivi rakendusala peab hõlmama ka toiduainetööstuses kasutatavat vett. [ME 16] |
| --- | --- |

(7a)

Käesolev direktiivi rakendusala peab hõlmama ka toiduainetööstuses kasutatavat vett. [ME 16]

| (8) | Käesoleva direktiivi reguleerimisalast on vaja välja jätta looduslikud mineraalveed ja raviotstarbelised veed, kuna sellist tüüpi vete kohta on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/54/EÜ (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/83/EÜ (6) kehtestatud eraldi eeskirjad.
  Komisjon peaks siiski hiljemalt kahe aasta jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumisest esitama ettepaneku direktiivi 2009/54/EÜ läbivaatamiseks, et viia loodusliku mineraalvee kontrollimise nõuded kooskõlla käesolevas direktiivis ja direktiivis 98/83/EÜ esitatud nõuetega.
  Pudelisse või mahutisse villitud ja müümiseks ettenähtud muu kui loodusliku mineraalvee seire, mille eesmärk on kontrollida radioaktiivsete ainete sisalduse vastavust direktiivis ettenähtud näitajatele, peaks toimuma Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 852/2004 (7) nõuete kohaselt vastavalt ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi (HACCP) põhimõtetele. [ME 17] |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva direktiivi reguleerimisalast on vaja välja jätta looduslikud mineraalveed ja raviotstarbelised veed, kuna sellist tüüpi vete kohta on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/54/EÜ (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/83/EÜ (6) kehtestatud eraldi eeskirjad.
  Komisjon peaks siiski hiljemalt kahe aasta jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumisest esitama ettepaneku direktiivi 2009/54/EÜ läbivaatamiseks, et viia loodusliku mineraalvee kontrollimise nõuded kooskõlla käesolevas direktiivis ja direktiivis 98/83/EÜ esitatud nõuetega.
  Pudelisse või mahutisse villitud ja müümiseks ettenähtud muu kui loodusliku mineraalvee seire, mille eesmärk on kontrollida radioaktiivsete ainete sisalduse vastavust direktiivis ettenähtud näitajatele, peaks toimuma Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 852/2004 (7) nõuete kohaselt vastavalt ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi (HACCP) põhimõtetele. [ME 17]

| (9) | Iga liikmesriik peaks kehtestama
  jõulised
  seirekavad, et jälgida
  korrapäraselt
  olmevee vastavust käesoleva direktiivi nõuetele. [ME 18] |
| --- | --- |

(9)

Iga liikmesriik peaks kehtestama
  jõulised
  seirekavad, et jälgida
  korrapäraselt
  olmevee vastavust käesoleva direktiivi nõuetele. [ME 18]

| (10) | Olmevee kvaliteedi analüüsimiseks kasutatavad meetodid peaksid tagama saadud tulemuste usaldusväärsuse ja võrreldavuse.
  Sellised seireprogrammid peaksid vastama kohalikele vajadustele ning käesoleva direktiiviga ettenähtud minimaalsetele seirenõuetele. [ME 19] |
| --- | --- |

(10)

Olmevee kvaliteedi analüüsimiseks kasutatavad meetodid peaksid tagama saadud tulemuste usaldusväärsuse ja võrreldavuse.
  Sellised seireprogrammid peaksid vastama kohalikele vajadustele ning käesoleva direktiiviga ettenähtud minimaalsetele seirenõuetele. [ME 19]

| (10a) | Looduslikku radioaktiivsust ja inimtekkelist saastet tuleb käsitleda erinevalt ja eraldi dosimeetriliste kriteeriumide alusel. Liikmesriigid peaksid tagama, et tuumaenergiaalane tegevus ei põhjustaks joogiveevarude saastamist. [ME 20] |
| --- | --- |

(10a)

Looduslikku radioaktiivsust ja inimtekkelist saastet tuleb käsitleda erinevalt ja eraldi dosimeetriliste kriteeriumide alusel. Liikmesriigid peaksid tagama, et tuumaenergiaalane tegevus ei põhjustaks joogiveevarude saastamist. [ME 20]

| (11) | Komisjoni soovituses 2001/928/Euratom (8) on käsitletud joogiveevarude radioloogilist kvaliteeti seoses radooniga ja selle lagunemissaadustega, millel on pikk poolestusaeg, ja on kohane hõlmata osutatud radionukliidid käesoleva direktiivi reguleerimisalaga. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni soovituses 2001/928/Euratom (8) on käsitletud joogiveevarude radioloogilist kvaliteeti seoses radooniga ja selle lagunemissaadustega, millel on pikk poolestusaeg, ja on kohane hõlmata osutatud radionukliidid käesoleva direktiivi reguleerimisalaga.

| (11a) | Euroopa veepoliitika ühtsuse tagamiseks peavad käesolevas direktiivis sätestatud radioaktiivsete ainete parameetrite väärtused ning seire sagedus ja meetodid vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/118/EÜ

   (9)

  , ja nõukogu direktiivile 98/83/EÜ. Lisaks peaks komisjon tagama, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ

   (10)

  ning direktiivi 2006/118/EÜ läbivaatamisel osutataks käesolevale direktiivile, et täielikult kaitsta iga liiki vett radioaktiivsete ainetega saastumise eest, [ME 21] |
| --- | --- |

(11a)

Euroopa veepoliitika ühtsuse tagamiseks peavad käesolevas direktiivis sätestatud radioaktiivsete ainete parameetrite väärtused ning seire sagedus ja meetodid vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/118/EÜ

   (9)

  , ja nõukogu direktiivile 98/83/EÜ. Lisaks peaks komisjon tagama, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ

   (10)

  ning direktiivi 2006/118/EÜ läbivaatamisel osutataks käesolevale direktiivile, et täielikult kaitsta iga liiki vett radioaktiivsete ainetega saastumise eest, [ME 21]

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva direktiiviga määratakse kindlaks

  Käesolev direktiiv puudutab
  ühtlustatud nõuded

  nõudeid olmevee kvaliteedile
  elanikkonna tervise kaitsmiseks olmevees olevate

  olmevee
  radioaktiivsete ainete

  ainetega saastatuse kahjulike mõjude
  eest. Selles on sätestatud radioaktiivsete ainete seire parameetrite väärtused, sagedus ja meetodid.
  [ME 22]

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse direktiivi 98/83/EÜ artiklis 2 esitatud mõisteid.

Lisaks esimeses lõigus osutatud mõistetele kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „radioaktiivne aine” – aine, mis sisaldab üht või mitut radionukliidi, mille kiirgust või kontsentratsiooni tuleb kiirguskaitse seisukohast arvesse võtta; |
| --- | --- |

1)

„radioaktiivne aine” – aine, mis sisaldab üht või mitut radionukliidi, mille kiirgust või kontsentratsiooni tuleb kiirguskaitse seisukohast arvesse võtta;

| 2) | „kumulatiivne doos” – aastasest sissevõtust tulenev efektiivdoos, mis saadakse kõigist veevärgivees avastatud tehislikest ja looduslikest radionukliididest, v.a K-40, radoon ja radooni lühikese poolestusajaga lagunemissaadused; |
| --- | --- |

2)

„kumulatiivne doos” – aastasest sissevõtust tulenev efektiivdoos, mis saadakse kõigist veevärgivees avastatud tehislikest ja looduslikest radionukliididest, v.a K-40, radoon ja radooni lühikese poolestusajaga lagunemissaadused;

| 3) | „parameetri väärtus” – väärtus, millele olmevesi peab vastama. Parameetri väärtuse ületamise korral peavad liikmesriigid hindama radioaktiivsete ainete esinemisega seotud ohu taset ning võtma selle hindamise põhjal viivitamatult parandusmeetmeid, et tagada käesoleva direktiivi nõuete täitmine.

  [ME 23] |
| --- | --- |

3)

„parameetri väärtus” – väärtus, millele olmevesi peab vastama. Parameetri väärtuse ületamise korral peavad liikmesriigid hindama radioaktiivsete ainete esinemisega seotud ohu taset ning võtma selle hindamise põhjal viivitamatult parandusmeetmeid, et tagada käesoleva direktiivi nõuete täitmine.

  [ME 23]

Artikkel 3

Reguleerimisala

Käesolevat direktiivi kohaldatakse olmevee suhtes
  , nagu seda nähakse ette direktiivi 98/83/EÜ artiklis 2
  , arvestades kõnealuse direktiivi artikli 3 lõikes 1 osutatud ja vastavalt artikli 3 lõikele 2 sätestatud erandeid. [ME 24]

Artikkel 4

Üldised kohustused

Ilma et see piiraks direktiivi 96/29/Euratom artikli 6 lõike 3 punkti a sätete kohaldamist, Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et kehtestada asjakohane olmevee kvaliteedi seire kava, millega tagatakse, et olmevesi vastab käesoleva direktiivi kohaselt sätestatud parameetrite väärtustele.
  Komisjon esitab liikmesriikidele parimate tavade juhendi.

Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi rakendamiseks võetavad meetmed ei põhjustaks mingil juhul, ei otseselt ega kaudselt olmevee praeguse kvaliteedi halvenemist ega ka joogivee saamiseks kasutatavate vete saastatuse suurenemist. [ME 25]

Tuleb välja töötada uued tehnoloogiad, mis viivad miinimumini aja, mida on vaja tuumajäätmete isoleerimiseks keskkonnast pärast loodusõnnetust. [ME 26]

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, tagamaks et radioaktiivsed jäätmed kõrvaldatakse filtreeritud joogiveest kooskõlas kehtivate õigusnormidega. Komisjon esitab liikmesriikidele suunised vastava menetluse jaoks. [ME 27]

Liikmesriigid teevad riskianalüüsid radioaktiivsete jäätmete hoidlatele, mis võivad avaldada mõju põhjaveele või teistele joogivee allikatele või mida võivad ohustada loodusõnnetused. [ME 28]

Komisjon viib läbi uuringu teiste olmevees leiduvate keemiliste ainete radioaktiivsete ainetega seotud kokteiliefektide kohta. Uuringutulemuste põhjal ajakohastab komisjon asjaomaseid õigusakte. [ME 29]

Komisjon viib läbi hindamise direktiivi 2000/60/EÜ rakendamise kohta liikmesriikides. [ME 30]

Artikkel 5

Parameetrite väärtused

Liikmesriik sätestab olmevees olevate radioaktiivsete ainete seireks kasutatavate parameetrite väärtused vastavalt I lisale; pudelisse või mahutisse villitud ja müümiseks ettenähtud vee seire ei piira määruse (EÜ) nr 852/2004 nõuete kohaste ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi (HACCP) põhimõtete rakendamist.

Artikkel 6

Seire

Liikmesriik tagab olmevee kvaliteedi korrapärase
  ja täpse
  seire vastavalt II lisale ja kontrollib, et radioaktiivsete ainete kontsentratsioon olmevees ei ületaks artikli 5 kohaselt kindlaksmääratud parameetrite väärtusi.
  Kontrollimisel võetakse arvesse elanikkonna pikaajalist kumulatiivset kokkupuudet saastega ja see toimub direktiivi 98/83/EÜ (olmevee kvaliteedi kohta) artiklis 7 osutatud järelevalve käigus. See hõlmab võrdlusanalüüse vee radioaktiivsuse määramiseks ja kontrollistrateegia optimeerimiseks ning III lisas kindlaks määratud meetodite kohaselt tehtavaid perioodilisi analüüse. Perioodiliste analüüside sagedust võib kohandada riskipõhise lähenemise kaudu, mille aluseks on kõigil juhtudel kohustuslike võrdlusanalüüside tulemused. Sellisel juhul teatavad liikmesriigid komisjonile ja avalikustavad nii oma otsuse põhjused kui ka asjaomaste võrdlusanalüüside tulemused. [ME 31]

Artikkel 7

Proovivõtukohad

Liikmesriik võib võtta proove järgmistes kohtades:

| a) | jaotusvõrgust saadava vee puhul – veevarustustsoonis või puhastusjaamas, kui on võimalik tõendada, et selline proovivõtmine annab asjaomaste parameetrite jaoks samad või kõrgemad mõõdetavad väärtused; |
| --- | --- |

a)

jaotusvõrgust saadava vee puhul – veevarustustsoonis või puhastusjaamas, kui on võimalik tõendada, et selline proovivõtmine annab asjaomaste parameetrite jaoks samad või kõrgemad mõõdetavad väärtused;

| b) | paakautost antava vee puhul – kohas, kus see paakautost väljub; |
| --- | --- |

b)

paakautost antava vee puhul – kohas, kus see paakautost väljub;

| c) | müügiks pudelisse või mahutisse villitud vee puhul – kohas, kus vesi pudelisse või mahutisse villitakse; |
| --- | --- |

c)

müügiks pudelisse või mahutisse villitud vee puhul – kohas, kus vesi pudelisse või mahutisse villitakse;

| d) | toiduainetetööstuse ettevõttes kasutatava vee puhul – kohas, kus ettevõttes vett kasutatakse. |
| --- | --- |

d)

toiduainetetööstuse ettevõttes kasutatava vee puhul – kohas, kus ettevõttes vett kasutatakse.

Artikkel 8

Proovide võtmine ja analüüsimine

1.   Kogu aasta jooksul tarbitava vee kvaliteeti esindavad proovid võetakse ja analüüsitakse vastavalt III lisas esitatud meetoditele.

2.   Liikmesriik tagab, et kõikidel olmevee proove analüüsivatel laboritel on analüüside kvaliteedi kontrollimise süsteem. Liikmesriik tagab, et süsteemi kontrollib
  vähemalt korra aastas
  pisteliselt sõltumatu kontrollija, kelle pädev asutus on selleks kinnitanud. [ME 32]

2a.
     
  Kõnealust järelevalvet tehakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004

   (11)

  IV peatükile. Inimtekkelise saaste puhul kannab kulud saastaja. [ME 33]

Artikkel 9

Parandusmeetmed ja tarbijate teavitamine

1.   Liikmesriik tagab, et artikli 5 kohaselt kehtestatud parameetrite väärtustele mittevastavust uuritakse viivitamata, et teha kindlaks selle põhjus.

1a.
     
  Teave tuumajaamade ja ümbritsevate alade riskihinnangu kohta seoses vee radioaktiivsete ainete sisaldusega tehakse üldsusele kättesaadavaks. [ME 34]

1b.
     
  Liikmesriigid tagavad, et teave olmevee radioaktiivsete ainete sisalduse kohta lisatakse iga kolme aasta järel esitatavasse aruandesse vee kvaliteedi kohta, nagu on osutatud direktiivi 98/83/EÜ artikli 13 lõikes 2. [ME 35]

2.   Artikli 5 kohaselt

  Radooni ja looduslikest allikatest pärineva kumulatiivse doosi näitajate
  kehtestatud parameetrite väärtustele

  parameetritele
  mittevastavuse korral hindab

  peab asjaomane
  liikmesriik, kas selline mittevastavus seab

  kohapealseid tingimusi arvestades otsekohe hindama
  ohtu elanike tervise. Sellise ohu korral

  tervisele ja sekkumisvõimalusi
  .
  Hindamistulemuste põhjal
  võtab liikmesriik meetmed vee kvaliteedi taastamiseks

  selle tagamiseks, et veevärgivee kvaliteet vastaks käesoleva direktiiviga kehtestatud kvaliteedikriteeriumidele
  .

2a.
     
  Triitiumi ja inimtekkelise kumulatiivse doosi näitajate kehtestatud parameetritele mittevastavuse korral tagab asjaomane liikmesriik, et koheselt läbiviidava uuringuga selgitatakse välja saaste olemus, suurus ja dosimeetriline kogumõju. Uuringus võetakse arvesse kõiki saastest tõenäoliselt mõjutatud keskkondi ja kõiki kokkupuuteviise. Asjaomane liikmesriik tagab parandusmeetmete võtmise, et viia vee näitajad jälle kehtestatud parameetritega vastavusse. Lahenduste puhul tuleks keskenduda saaste mõjutamisele selle tekkekohas. Vajalikud parandusmeetmed võivad tähendada isegi asjaomase rajatise sulgemist, kui vee kvaliteet seda nõuab. Asjaomane liikmesriik peab tagama, et parandusmeetmete kulud kannaks saastaja. [ME 36]

3.   
  Liikmesriik tagab artikli 8 kohaselt läbiviidud analüüside tulemuste avaldamise, võimalikult kiire üldsusele kättesaadavaks tegemise ja nende lisamise direktiivi 98/83/EÜ artikli 13 põhjal ette nähtud aruannetesse.
  Kui ohtu inimeste tervisele ei saa pidada tühiseks, tagab
  asjaomane
  liikmesriik
  koos vastutavate osapooltega
  tarbijate
  kohese
  teavitamise
  ja neile kogu teabe andmise inimtervisele avalduva ohu ja ilmnenud probleemide lahendamise kohta, selle teabe võimalikult kiire avaldamise ja internetis kättesaadavaks tegemise
  .
  Samuti tagab ta viivitamatult saastamata veega varustamise teistest allikatest
  . [ME 37]

Artikkel 9a

Direktiivi 98/83/EÜ muutmine

Direktiivi 98/83/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | I lisa C osa jagu „Radioaktiivsus” jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

I lisa C osa jagu „Radioaktiivsus” jäetakse välja.

| 2) | II lisa tabeli A punkti 2 kaks viimast lauset jäetakse välja.

  [ME 38] |
| --- | --- |

2)

II lisa tabeli A punkti 2 kaks viimast lauset jäetakse välja.

  [ME 38]

Artikkel 9b

Lisade läbivaatamine

1.
     
  Vähemalt iga viie aasta tagant vaatab komisjon teaduse ja tehnika arengut arvestades lisad uuesti läbi, ja võib artikli 9c kohaselt võtta delegeeritud õigusaktidega vastu muudatusi selle arengu arvessevõtmiseks.

2.
     
  Komisjon avaldab põhjused lisade muutmiseks või mittemuutmiseks, viidates vastavatele teaduslikele aruannetele.

  [ME 39]

Artikkel 9c

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
     
  Artiklis 9b osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ...

   (12)

  . Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt 9 kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 9b osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Niipea, kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.
     
  Artikli 9b alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

  [ME 40]

Artikkel 9d

Teave ja aruandlus

1.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, tagamaks et tarbijatele on kättesaadav nõuetekohane ning ajakohastatud teave olmevee kvaliteedi kohta, ja seda mitte ainult juhul, kui ohtu inimeste tervisele ei saa pidada tühiseks.

2.
     
  Iga liikmesriik, kelle veesüsteem asub piirkonnas, kus võib olla inimtekkelisi või looduslikke radioaktiivse saaste allikaid, lisab teabe olmevees sisalduvate radioaktiivsete ainete kontsentratsioonide kohta oma direktiivi 98/83/EÜ artikli 13 kohaselt kolme aasta tagant esitatavasse olmevee kvaliteedi aruandesse.

3.
     
  Euroopa Komisjon lisab oma direktiivi 98/83/EÜ artikli 13 kohaselt koostatavasse aruandesse ühenduse olmevee kvaliteedi kohta liikmesriikide andmed olmevee radioaktiivsete ainete sisalduse kohta.

  [ME 41]

Artikkel 10

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [
  üks aasta pärast artiklis 11 osutatud kuupäeva – täpsustada kuupäev, mille sisestab OPOCE
  ]...
   (13). Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile. [ME 42]

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 12

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C , , lk.


  ELT C 229, 31.7.2012, lk 145

  .

1

ELT C , , lk.

ELT C 229, 31.7.2012, lk 145

(2)  Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seisukoht.

2

(3)  Nõukogu 13. mai 1996. aasta direktiiv 96/29/Euratom, millega sätestatakse põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest (EÜT L 159, 29.6.1996, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiiv 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/54/EÜ loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamise kohta (ELT L 164, 26.6.2009, lk 45).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1).

7

(8)  Komisjoni 20. detsembri 2001. aasta soovitus 2001/928/Euratom elanikkonna kaitsmise kohta joogivee kaudu radooniga kokkupuute eest (EÜT L 344, 28.12.2001, lk 85).

8

(9)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/118/EÜ, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest (ELT L 372, 27.12.2006, lk 19).

9

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/118/EÜ, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest (ELT L 372, 27.12.2006, lk 19).

(10)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

(11)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).

11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).

(12)  
  Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

12

Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

(13)  
  Kaks aastat
  pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

13

Kaks aastat

I LISA

Olmevees esineva radooni, triitiumi ja muude radioaktiivsete ühendite kumulatiivse doosi parameetri väärtused

Radioaktiivsus

| Parameeter | Parameetri väärtus | Ühik | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| Radoon

  Rn-222 | 100

  20 | Bq/l | |
| Triitium | 100

  20 | Bq/l | |
| Kumulatiivne doos
  (looduslikku päritolu) | 0,10 | mSv/aasta | (märkus 1) |
| Kumulatiivne doos (inimtekkeline) | 0,01 | mSv/aasta | |

Parameeter

Parameetri väärtus

Ühik

Märkused

Radoon

  Rn-222

100

  20

Bq/l

Triitium

100

  20

Bq/l

Kumulatiivne doos
  (looduslikku päritolu)

0,10

mSv/aasta

(märkus 1)

Kumulatiivne doos (inimtekkeline)

0,01

mSv/aasta

Märkus 1: välja arvatud triitium, kaalium-40, radoon ja radooni lühikese poolestusajaga lagunemissaadused. [ME 43]

II LISA

Radioaktiivsete ainete seire

1.   Üldpõhimõtted ja seire sagedus

Liikmesriik ei pea

  peab
  kontrollima joogivee triitiumisisaldust või radioaktiivsust

  triitiumi- ja radoonisisaldust ja määrama loodusliku radioaktiivsuse ja inimtekkelise radioaktiivsuse
  kumulatiivse doosi määramiseks, kui ta on muu seirega teinud kindlaks, et triitiumi kontsentratsioon või väljaarvutatav kumulatiivne doos on palju väiksem kui parameetri väärtus. Joogivee radoonisisalduse seiret ei nõuta, kui liikmesriik on muu seire alusel kindlaks teinud, et radooni kontsentratsioon on palju väiksem kui parameetri väärtus. Neil juhtudel põhjendab ta komisjonile oma otsust, lisades muu seire tulemused.

Järelevalve juurde kuuluvad võrdlusanalüüsid ja regulaarsed analüüsid.

Võrdlusanalüüsid tuleb läbi viia joogivee jaotamise loa taotlemise juhiste alusel. Juba toimivate jaotusvõrkude puhul määrab liikmesriik analüüside läbiviimiseks täitmisaja, mis sõltub nii loodusliku kui ka inimtekkelise radioaktiivsuse osas jaotatava vee hulgast ja võimalikust riskitasemest. Võrdlusanalüüsid peavad võimaldama uurida ja kvantifitseerida kõiki vastavaid looduslikke või tehislikke radionukliide.

Looduslikku radioaktiivsust tuleb kvantifitseerida vähemalt 9 järgneva radionukliidi osas: U-238, U-234, Ra-226, Rn-222, Pb-210, Po-210, Ra-228 (esinemise korral ka selle otsene tuletis Ac-228), Ac-227 (esinemise korral ka selle otsene tuletis Th-227).

Inimtegevuse puhul tuleb uurida võimalikke saasteallikaid ja uuringute põhjal koostada kontrollitavate radionukliidide nimekiri. Lisaks uuringust tingitud erikontrollile peavad kõik võrdlusanalüüsid hõlmama triitiumi, C-14, Sr-90 ja plutooniumi isotoopide mõõtmist ning gammaspektomeetrilist analüüsi, mis võimaldab kontrollida peamiste tehislike gammakiirgust emiteerivate radionukliidide (sealhulgas Co-60, I-131, Cs-134, Cs-137, Am-241) kiirgustaset.

Võrdlusanalüüside tulemuste põhjal tuleks koostada kontrolliperioodidel rakendatav kontrollistrateegia. Võrdlusanalüüside tulemuste põhjal (mis võivad viia süsteemi tugevdamisele) tuleb perioodilist kontrolli teostada punktis 4 osutatud sagedusega. [ME 44]

2.   Radoon ja triitium

Radooni ja triitiumi seiret joogivees tehakse siis, kui valgalal asub radooni- või triitiumiallikas ja kui muude seirekavade või uuringutega ei ole võimalik näidata, et radooni või triitiumi tase on kaugel allpool selle parameetri väärtust 100 Bq/l. Kui nõutakse radooni või triitiumi seiret, tehakse seda auditeerimise sagedusega.

3.   Kumulatiivne doos

Kumulatiivse doosi seiret joogivees tehakse siis, kui valgalal asub tehislik või tugevdatud looduslik radioaktiivsuse allikas ja kui muude seirekavade või uuringutega ei ole võimalik näidata, et kumulatiivse doosi tase on kaugel allpool selle parameetri väärtust 0,1 mSv/aasta. Kui nõutakse tehislike radionukliidide taseme seiret, tehakse seda tabelis näidatud sagedusega. Kui nõutakse looduslike radionukliidide taseme seiret, määrab liikmesriik seire sageduse, arvestades kogu asjakohast teavet looduslike radionukliidide sisalduse ajalise muutumise kohta eri veetüüpides. Eeldatavat muutumist arvestades võib seire sagedus olla ühest kontrollmõõtmisest kuni auditeerimise sageduseni. Kui looduslikku radioaktiivsust on vaja ainult üks kord kontrollida, tuleb kontrollimist korrata vähemalt siis, kui vee tarnimises toimub muutus, mis võib mõjutada radionukliidide kontsentratsiooni joogivees.

Kui radioaktiivsustaseme parameetri väärtusest allapoole jäämise tagamiseks kasutatakse joogiveest radionukliidide eemaldamise meetodeid, tehakse seiret auditeerimise sagedusega.

Kui käesoleva punkti esimeses lõigus ettenähtud seirekavade või uuringute asemel kasutatakse käesoleva direktiivi sätete järgimise tõendamiseks muude seirekavade või uuringute tulemusi, põhjendab liikmesriik komisjonile oma otsust, lisades kõnealuste muude seirekavade või uuringute asjaomased tulemused.
  [ME 45]

4.   Auditeerimise sagedus on esitatud järgmises tabelis.

TABEL

Auditeerimise sagedus jaotusvõrgu kaudu antava olmevee seire puhul

| Veevarustustsoonis ühe päeva jooksul jaotatava või toodetava vee ruumala
  (märkused 1 ja 2)
  m3 | Proovide arv aastas
  (märkus 3) |
| --- | --- |
| ≤ 100 | (märkus 4) |
| > 100 ≤ 1 000 | 1 |
| > 1 000 ≤ 10 000 | 1
  - 1 proov koguruumala iga 3 300 m3/päev või selle osa kohta |
| > 10 000 ≤ 100 000 | 3
  - 1 proov koguruumala iga 10 000 m3/päev või selle osa kohta |
| > 100 000 | 10
  - 1 proov koguruumala iga 25 000 m3/päev või selle osa kohta |

Veevarustustsoonis ühe päeva jooksul jaotatava või toodetava vee ruumala

(märkused 1 ja 2)

m3

Proovide arv aastas

(märkus 3)

≤ 100

(märkus 4)

> 100 ≤ 1 000

1

> 1 000 ≤ 10 000

1

- 1 proov koguruumala iga 3 300 m3/päev või selle osa kohta

> 10 000 ≤ 100 000

3

- 1 proov koguruumala iga 10 000 m3/päev või selle osa kohta

> 100 000

10

- 1 proov koguruumala iga 25 000 m3/päev või selle osa kohta

Märkus 1: veevarustustsoon on geograafiliselt kindlaksmääratud piirkond, kus olmevesi võetakse ühest või mitmest allikast ning mille piires võib vee kvaliteeti lugeda ligikaudu ühetaoliseks.

Märkus 2: mahud arvutatakse kalendriaasta keskmistena. Liikmesriik võib miinimumsageduse kindlaksmääramiseks vee hulga asemel kasutada veevarustustsooni elanike arvu, eeldades veetarbimiseks 200 l ööpäevas inimese kohta
  tingimusel, et vett ei müüda ega jaotata väljapoole kõnealust piirkonda
  . [ME 46]

Märkus 3: võimaluste piires peaks proovide arv jagunema aja ja koha lõikes võrdselt.

Märkus 4: sageduse otsustab asjaomane liikmesriik.

III LISA

Proovivõtu- ja analüüsimeetodid

1.
     
  Looduslik radioaktiivsus

1.

  1.1.
     
  Loodusliku radioaktiivsuse
  kumulatiivse doosi nõude täitmise sõeluuring

Liikmesriigid võivad kasutada sõeluuringumeetodeid summaarse alfaradioaktiivsuse ja summaarse beetaradioaktiivsuse määramiseks, et kontrollida, kas kumulatiivne doos, v.a triitium, kaalium-40, radoon ja radooni lühikese poolestusajaga lagunemissaadused, jääb allapoole kumulatiivse doosi parameetri väärtust.

  , mis on mõeldud kumulatiivse doosi võimaliku ületamise tuvastamiseks vees ja mis nõuavad täiendavaid uuringuid. Liikmesriigid peavad tõestama, et kasutatav meetod ei anna valenegatiivseid tulemusi (vett peetakse vastavaks kumulatiivse doosi normile, ehkki vee tarbimisel saadud doos ületab parameetri väärtuse 0,1 mSv aastas). Järelevalve strateegias arvestatakse vee radioaktiivsust iseloomustava analüüsi tulemustega. [ME 47]

Kui summaarne alfaradioaktiivsus ja summaarne beetaradioaktiivsus on nõrgemad kui vastavalt 0,1 Bq/l ja 1,0 Bq/l, võib liikmesriik eeldada, et kumulatiivne doos on väiksem kui parameetri väärtus 0,1 mSv/aasta, ning radioloogilisi uuringuid ei ole vaja teha, kui muudest teabeallikatest ei ole teada, et veevärgivees võib olla teatavaid konkreetseid radionukliide, mis võivad suurendada kumulatiivse doosi väärtuseni üle 0,1 mSv/aasta.

  Liikmesriik, kes soovib kasutada summaarse alfakiirguse ja summaarse beetakiirguse mõõtmisel põhinevaid sõelumismeetodeid, peab olema tähelepanelik mis tahes meteoroloogiliste piirangute suhtes (näiteks madala energiatasemega beetakiirte arvestamata jätmine), valima õiged soovituslikud arvväärtused, mille piires loetakse vett normidele vastavaks, seda eriti summaarse beetakiirguse puhul, ning võtma arvesse alfa- ja beetakiirguse kumulatiivset mõju. [ME 48]

Kui summaarse alfaradioaktiivsuse tase on kõrgem kui 0,1 Bq/l või summaarse beetaradioaktiivsuse tase on kõrgem kui 1,0 Bq/l, on vaja määrata konkreetsed radionukliidid. Liikmesriik määrab mõõdetavad radionukliidid, võttes arvesse kogu asjakohast teavet radioaktiivsuse võimalike allikate kohta. Kuna triitiumi suurenenud kontsentratsioon võib viidata muude tehislike radionukliidide sisaldusele, tuleks triitium, summaarne alfaradioaktiivsus ja summaarne beetaradioaktiivsus määrata samast proovist.

Eespool käsitletud summaarse alfaradioaktiivsuse ja summaarse beetaradioaktiivsuse sõeluuringute asemel võib liikmesriik otsustada, et kasutab muid usaldusväärseid radionukliidide sõeluuringumeetodeid, mis näitavad joogivee radioaktiivsust. Kui üks osutatud aktiivsuskontsentratsioonidest on üle 20 % suurem kui võrdlusväärtus või kui triitiumi kontsentratsioon ületab triitiumi parameetri väärtust 100 Bq/l, on vaja määrata täiendavad radionukliidid. Liikmesriik määrab mõõdetavad radionukliidid, võttes arvesse kogu asjakohast teavet radioaktiivsuse võimalike allikate kohta.

1.1.1.
     
  Soovitusliku arvväärtuse valimine

Summaarse beetakiirguse ja summaarse beetakiirguse jäägi (pärast K-40le vastava komponendi lahutamist) puhul ei pruugi soovituslik arvväärtus 1 Bq/l tagada parameetri väärtuse 0,1 mSv/aasta järgimist. Liikmesriigid peavad kontrollima kahe väga tugevat beetaradioaktiivset toksilisust eraldava radionukliidi Pb-210 ja Ra-228 kiirguskontsentratsiooni. Täiskasvanud tarbija puhul saavutatakse kumulatiivne doos 0,1 mSv aastas niipea, kui vee kiirguskontsentratsioon jõuab tasemele 0,2 Bq/l (Ra-228 ja Pb-210 summaarne kiirgus), mis on viiendik soovituslikust arvväärtusest 1 Bq/l; alla üheaastaste laste riskigrupi puhul ja eeldusel, et sellist vett tarbitakse vähemalt 55 cl päevas, saavutatakse kumulatiivne doos niipea, kui Ra-228 kiirgus läheneb 0,02 Bq/l või kui Pb-210 kiirgus läheneb 0,06 Bq/l.

Summaarse alfakiirguse puhul peab liikmesriik kontrollima Po-210 komponenti, kuna soovitusliku arvväärtuse 0,1 Bq/l kasutamine ei pruugi tagada parameetri väärtuse 0,1 mSv/aastas järgimist. Alla üheaastaste laste riskigrupi puhul ja eeldusel, et sellist vett tarbitakse vähemalt 55 cl päevas, ületatakse kumulatiivne doos, kui Po-210 kiirguskontsentratsioon saavutab väärtuse 0,02 Bq/l, mis on viiendik soovituslikust arvväärtusest 0,1 Bq/l. [ME 49]

1.1.2.
     
  Alfa- ja beetakiirguse kumulatiivse mõjuga arvestamine

Kumulatiivne doos saadakse kõigi vees leiduvate radionukliidide doosidest, olgu nende lagunemine alfa- või beetaradioaktiivne. Seepärast peab selle otsustamisel, kas kumulatiivne doos on ületatud, arvestama nii summaarse alfakiirguse kui ka summaarse beetakiirguse kontrolli tulemusi.

Liikmesriigid tagavad järgmise valemi järgimise:

summaarne alfakiirgus/summaarse alfakiirguse soovituslik arvväärtus + summaarne beetakiirgus/summaarse beetakiirguse soovituslik arvväärtus < 1. [ME 50]

2.

  1.2.
     Kumulatiivse doosi arvutamine

Kumulatiivne doos on ühe aasta jooksul allaneelatav tegelik doos, mis saadakse kõigist veevärgivees avastatud tehislikest ja looduslikest radionukliididest, v.a triitium, kaalium-40, radoon ja radooni lühikese poolestusajaga lagunemissaadused. Kumulatiivne doos arvutatakse radionukliidide kontsentratsioonide alusel ja täiskasvanute kohta

  kiirguskontsentratsioonide alusel
  direktiivi 96/29/Euratom III lisa tabelis A esitatud doosikoefitsientide või hilisema teabe alusel, mida tunnustab liikmesriigi pädev asutus.
  Arvutus tehakse elanikkonna kõige tundlikumate rühmade, nn riskigruppide kohta ja komisjoni kehtestatud tarbimisnormide alusel. Looduslike radionukliidide puhul loetakse riskigrupiks alla üheaastased lapsed.
  Kui järgmine võrratus kehtib, võib liikmesriik eeldada, et kumulatiivne doos on väiksem kui parameetri väärtus 0,1 mSv/aasta, ning täiendavaid uuringuid ei ole vaja teha. [ME 51]

| | (1) |
| --- | --- |

Image

(1)

kus:

Ci(obs) = radionukliidi i mõõdetud kontsentratsioon;

Ci(ref) = radionukliidi i võrdluskontsentratsioon;

n = leitud radionukliidide arv.

Kui võrratus ei kehti, käsitatakse parameetrite väärtusi ettenähtust suuremana vaid siis, kui radionukliidide aktiivsuskontsentratsioon püsib sarnasel tasemel pidevalt kogu aasta jooksul.

  tuleb soovitud representatiivsuse saavutamiseks teha lisaanalüüse. Kontrolle tuleb teostada kindlatel tähtaegadel ning parameetri väärtusest suurema kõrvalekaldumise korral võib neid korraldada tihedamini.
  Liikmesriik määrab, kui palju on vaja võtta proove, et mõõdetud väärtusi võiks pidada keskmise aktiivsuskontsentratsiooni iseloomulikeks väärtusteks kogu aasta vältel

  kordusproovide võtmise mahud ja tähtajad, et tuvastada, kas kumulatiivse doosi parameetri väärtus on tõepoolest ületatud
  . [ME 52]

Joogivee
  looduslikku päritolu
  radioaktiivsuse võrdluskontsentratsioonid (1)

| Päritolu | Nukliid | Võrdluskontsentratsioon | Kriitiline vanus: |
| --- | --- | --- | --- |
| Looduslik | U-238 (2) | 3,0 Bq/l

  1,47 Bq/l | < 1 aasta |
| U-234 (2) | 2,8 Bq/l

  1,35 Bq/l | < 1 aasta |
| Ra-226 | 0,5 Bq/l

  0,11 Bq/l | < 1 aasta |
| Ra-228 | 0,2 Bq/l

  0,02 Bq/l | < 1 aasta |
| Pb-210 | 0,2 Bq/l

  0,06 Bq/l | < 1 aasta |
| Po-210 | 0,1 Bq/l

  0,02 Bq/l | < 1 aasta |
| Tehislik | C-14 | 240 Bq/l | |
| Sr-90 | 4,9 Bq/l | |
| Pu-239/Pu-240 | 0,6 Bq/l | |
| Am-241 | 0,7 Bq/l | |
| Co-60 | 40 Bq/l | |
| Cs-134 | 7,2 Bq/l | |
| Cs-137 | 11 Bq/l | |
| I-131 | 6,2 Bq/l | |

Päritolu

Nukliid

Võrdluskontsentratsioon

Kriitiline vanus:

Looduslik

U-238 (2)

3,0 Bq/l

  1,47 Bq/l

< 1 aasta

U-234 (2)

2,8 Bq/l

  1,35 Bq/l

< 1 aasta

Ra-226

0,5 Bq/l

  0,11 Bq/l

< 1 aasta

Ra-228

0,2 Bq/l

  0,02 Bq/l

< 1 aasta

Pb-210

0,2 Bq/l

  0,06 Bq/l

< 1 aasta

Po-210

0,1 Bq/l

  0,02 Bq/l

< 1 aasta

Tehislik

C-14

240 Bq/l

Sr-90

4,9 Bq/l

Pu-239/Pu-240

0,6 Bq/l

Am-241

0,7 Bq/l

Co-60

40 Bq/l

Cs-134

7,2 Bq/l

Cs-137

11 Bq/l

I-131

6,2 Bq/l

2a.
     
  Inimtekkeline kiirgus

Liikmesriik määrab mõõdetavad radionukliidid, võttes arvesse kogu saadud teavet inimtekkelise kiirguse võimalike allikate kohta.

2a.1.
     
  Triitiumi kontroll

Võrdlusanalüüsi käigus viiakse läbi spetsiifiline analüüs triitiumi taseme mõõtmiseks, juhul kui seda näitajat on vaja regulaarselt kontrollida. Kiirguskontsentratsioon üle 10 Bq/l näitab kõrvalekallet, mille põhjus tuleb välja selgitada ja mis võib tähendada ka teiste tehislike radionukliidide esinemist. Parameetri väärtus 20 Bq/l on künnis, mille ületamise korral tuleb välja selgitada saasteallikas ja teavitada üldsust. Parameetri väärtusele 0,01 mSv aastas vastav võrdluskontsentratsioon on 680 Bq/l (inimloodete jaoks 500 Bq/l).

2a.2.
     
  Inimtekkelise kumulatiivse doosi arvutamine

Kumulatiivne doos on ühe aasta jooksul allaneelatav tegelik doos, mis saadakse kõigist veevärgis avastatud inimtekkelistest radionukliididest, sealhulgas triitiumist.

Kumulatiivne doos arvutatakse radionukliidide kiirguskontsentratsioonide alusel direktiivi 96/29/Euratom III lisa tabelis A esitatud doosikoefitsientide või hilisema teabe põhjal, mida tunnustavad liikmesriigi pädevad asutused. Arvutus viiakse läbi kõige tundlikumate elanikkonna rühmade, nn riskigruppide kohta ja komisjoni kehtestatud tarbimisnormide alusel.

Liikmesriik võib kasutada võrdluskontsentratsiooni, mis vastab parameetri väärtusele 0,01 mSv aastas. Sel juhul ning kui allpool toodud võrdus kehtib, võib liikmesriik eeldada, et parameetri väärtust ei ole ületatud ja täiendavaid uuringuid ei ole tarvis. Võrdus,

Image

kus:

Ci(obs) = radionukliidi i mõõdetud kontsentratsioon;

Ci(ref) = radionukliidi i võrdluskontsentratsioon;

n = leitud radionukliidide arv.

Kui võrdus ei kehti, tuleb viivitamatult läbi viia lisaanalüüsid, et kontrollida saadud tulemusi ja teha kindlaks saasteallikas. [ME 54]

2a.
     
  Joogivee inimtekkelise radioaktiivsuse võrdluskontsentratsioonid

   (3)

| Nukliid | Võrdlus- kontsentratsioon: | Kriitiline vanus: |
| --- | --- | --- |
| H3 | 680 Bq/l/500 Bq/l | 2–7 aastat/looted |
| C-14 | 21 Bq/l | 2–7 aastat |
| Sr-90 | 0,22


  Bq/l | < 1 aasta |
| Pu-239/Pu-240 | 0,012


  Bq/l | < 1 aasta |
| Am-241 | 0,013


  Bq/l | < 1 aasta |
| Co-60 | 0,9


  Bq/l | < 1 aasta |
| Cs-134 | 0,7


  Bq/l | Täiskasvanu |
| Cs-137 | 1,1


  Bq/l | Täiskasvanu |
| I-131 | 0,19


  Bq/l | 1–2 aastat |

Nukliid

Võrdlus- kontsentratsioon:

Kriitiline vanus:

H3

680 Bq/l/500 Bq/l

2–7 aastat/looted

C-14

21 Bq/l

2–7 aastat

Sr-90

0,22


  Bq/l

< 1 aasta

Pu-239/Pu-240

0,012


  Bq/l

< 1 aasta

Am-241

0,013


  Bq/l

< 1 aasta

Co-60

0,9


  Bq/l

< 1 aasta

Cs-134

0,7


  Bq/l

Täiskasvanu

Cs-137

1,1


  Bq/l

Täiskasvanu

I-131

0,19


  Bq/l

1–2 aastat

[ME 55]

3.   Analüüsimeetodite tulemuslikkuse kriteeriumid

Alljärgnevate radioaktiivsusparameetrite osas tähendavad täpsusnäitajad, et kasutatav analüüsimeetod peab võimaldama vähemalt mõõta parameetri väärtusele vastavat kontsentratsiooni ettenähtud avastamispiiri tasemel.

| Parameetrid

  Nukliid | Avastamispiir
  (märkus 1) | Märkused |
| --- | --- | --- |
| Radoon | 10 Bq/l | Märkused 2, 3 |
| Triitium | 10 Bq/l | Märkused 2, 3 |
| Summaarne Alfakiirgus
  kokku



  Summaarne Beetakiirgus
  kokku | 0,04 Bq/l
  0,4 Bq/l | Märkused 2, 4
  Märkused 2, 4 |
| U-238 | 0,02 Bq/l | Märkused 2, 6 |
| U-234 | 0,02 Bq/l | Märkused 2, 6 |
| Ra-226 | 0,04 Bq/l | Märkus 2 |
| Ra-228 | 0,08

  0,01
  Bq/l | Märkused 2, 5 |
| Pb-210 | 0,02 Bq/l | Märkus 2 |
| Po-210 | 0,01 Bq/l | Märkus 2 |
| C-14 | 20 Bq/l | Märkus 2 |
| Sr-90 | 0,4

  0,1
  Bq/l | Märkus 2 |
| Pu-239/Pu-240 | 0,04

  0,01
  Bq/l | Märkus 2 |
| Am-241 | 0,06

  0,01
  Bq/l | Märkus 2 |
| Co-60 | 0,5

  0,1
  Bq/l | Märkus 2 |
| Cs-134 | 0,5

  0,1
  Bq/l | Märkus 2 |
| Cs-137 | 0,5

  0,1
  Bq/l | Märkus 2 |
| I-131 | 0,5

  0,1
  Bq/l | Märkus 2 |
| Märkus 1: avastamispiir arvutatakse vastavalt dokumendile ISO 11929-7, Determination of the detection limit and decision thresholds for ionizing radiation measurements-Part 7: Fundamentals and general applications, with probabilities of errors of 1st and 2nd kind of 0.05 each (Ioniseeriva radioaktiivsuse mõõtmiste avastamispiiri ja otsustamise läviväärtuste määramine. 7. osa. Põhialused ja üldised rakendused, kui nii 1. tüüpi kui ka 2. tüüpi vea tõenäosus on 0,05).
  Märkus 2: määramisviga arvutatakse ja esitatakse täieliku standardveana või laiendatud standardveana, kasutades laiendustegurit 1,96 vastavalt dokumendile ISO Guide for the Expression of Uncertainty in Measurement (ISO suunised mõõtemääramatuse väljendamiseks) (ISO, Geneva 1993, corrected reprint Geneva, 1995).
  Märkus 3: radooni ja triitiumi avastamispiir on 10 %

  50 %
  selle parameetrilisest väärtusest 100

  20
  Bq/l.
  Märkus 4: summaarse

  kogu
  alfaradioaktiivsuse ja summaarse

  kogu
  beetaradioaktiivsuse avastamispiir on 40 % vastavatest sõelumisväärtustest 0,1 ja 1,0 Bq/l. 
  Neid väärtusi võib kasutada alles pärast eriti tugeva radioloogilise toksilisusega radionukliidide (Pb-210, Ra-228 ja Po 210) olulise mõju eristamist.



  Märkus 5: selline avastamispiir kehtib ainult rutiinse sõelumise puhul; uue veeallika puhul, kui on võimalik, et Ra-228 sisaldus võib olla suurem kui 20 % võrdluskontsentratsioonist, peab esmakordse analüüsi tegemisel avastamispiir olema 0,02 Bq/l konkreetselt nukliidi Ra-228 sisalduse määramisel. Sama kehtib juhul, kui on vaja teha kordusanalüüs.

  Märkus 6: uraani jaoks esitatud avastamispiiri väärtus on nii madal selleks, et võtta arvesse uraani keemilist toksilisust. [ME 56] |

Parameetrid

  Nukliid

Avastamispiir

(märkus 1)

Märkused

Radoon

10 Bq/l

Märkused 2, 3

Triitium

10 Bq/l

Märkused 2, 3

Summaarne Alfakiirgus
  kokku

Summaarne Beetakiirgus
  kokku

0,04 Bq/l

0,4 Bq/l

Märkused 2, 4

Märkused 2, 4

U-238

0,02 Bq/l

Märkused 2, 6

U-234

0,02 Bq/l

Märkused 2, 6

Ra-226

0,04 Bq/l

Märkus 2

Ra-228

0,08

  0,01
  Bq/l

Märkused 2, 5

Pb-210

0,02 Bq/l

Märkus 2

Po-210

0,01 Bq/l

Märkus 2

C-14

20 Bq/l

Märkus 2

Sr-90

0,4

  0,1
  Bq/l

Märkus 2

Pu-239/Pu-240

0,04

  0,01
  Bq/l

Märkus 2

Am-241

0,06

  0,01
  Bq/l

Märkus 2

Co-60

0,5

  0,1
  Bq/l

Märkus 2

Cs-134

0,5

  0,1
  Bq/l

Märkus 2

Cs-137

0,5

  0,1
  Bq/l

Märkus 2

I-131

0,5

  0,1
  Bq/l

Märkus 2

Märkus 1: avastamispiir arvutatakse vastavalt dokumendile ISO 11929-7, Determination of the detection limit and decision thresholds for ionizing radiation measurements-Part 7: Fundamentals and general applications, with probabilities of errors of 1st and 2nd kind of 0.05 each (Ioniseeriva radioaktiivsuse mõõtmiste avastamispiiri ja otsustamise läviväärtuste määramine. 7. osa. Põhialused ja üldised rakendused, kui nii 1. tüüpi kui ka 2. tüüpi vea tõenäosus on 0,05).

Märkus 2: määramisviga arvutatakse ja esitatakse täieliku standardveana või laiendatud standardveana, kasutades laiendustegurit 1,96 vastavalt dokumendile ISO Guide for the Expression of Uncertainty in Measurement (ISO suunised mõõtemääramatuse väljendamiseks) (ISO, Geneva 1993, corrected reprint Geneva, 1995).

Märkus 3: radooni ja triitiumi avastamispiir on 10 %

  50 %
  selle parameetrilisest väärtusest 100

  20
  Bq/l.

Märkus 4: summaarse

  kogu
  alfaradioaktiivsuse ja summaarse

  kogu
  beetaradioaktiivsuse avastamispiir on 40 % vastavatest sõelumisväärtustest 0,1 ja 1,0 Bq/l. 
  Neid väärtusi võib kasutada alles pärast eriti tugeva radioloogilise toksilisusega radionukliidide (Pb-210, Ra-228 ja Po 210) olulise mõju eristamist.

Märkus 5: selline avastamispiir kehtib ainult rutiinse sõelumise puhul; uue veeallika puhul, kui on võimalik, et Ra-228 sisaldus võib olla suurem kui 20 % võrdluskontsentratsioonist, peab esmakordse analüüsi tegemisel avastamispiir olema 0,02 Bq/l konkreetselt nukliidi Ra-228 sisalduse määramisel. Sama kehtib juhul, kui on vaja teha kordusanalüüs.

Märkus 6: uraani jaoks esitatud avastamispiiri väärtus on nii madal selleks, et võtta arvesse uraani keemilist toksilisust. [ME 56]

---

(1)  Käesolevas tabelis on esitatud levinumad looduslikud ja tehislikud radionukliidid. Muude radionukliidide võrdluskontsentratsiooni võib arvutada täiskasvanute kohta direktiivi 96/29/Euratom III lisa tabelis A esitatud doosikoefitsientide alusel või hilisema teabe alusel, mida tunnustab liikmesriigi pädev asutus, eeldades 730 liitri vee joomist aastas.
  Arvutus tuleb läbi viia elanikkonna kõige tundlikumate vanuserühmade kohta, tagades vastavuse kumulatiivsele doosile 0,1 mSv sõltumata tarbija vanusest. Komisjon määrab vee tarbijate eri vanuserühmad.

(2)  Üks milligramm looduslikku uraani sisaldab 12,3 Bq U-238 ja 12,3 Bq U-234. Käesolevas tabelis on arvestatud üksnes uraani radioloogilisi omadusi, mitte selle keemilist mürgisust. [ME 53]

(3)  
  Tabelis on esitatud levinumad looduslikud radionukliidid. Muude radionukliidide võrdluskontsentratsiooni võib arvutada direktiivi 96/29/Euratom III lisa tabelis A esitatud doosikoefitsientide alusel või hilisema teabe alusel, mida tunnustab liikmesriigi pädev asutus. Arvutus tuleb teha kõige tundlikuma vanuserühma kohta, tagades vastavuse kumulatiivsele doosile 0,01 mSv, sõltumata tarbija vanusest. Komisjon määrab vee tarbijate eri vanuserühmad.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/210 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/210

---

P7_TA(2013)0069

Majanduse ja eelarve järelevalve liikmesriikide üle, kellel on tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel euroalas ***I

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet liikmesriikide üle, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel euroalas (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 036/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0819), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0819),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 136 ja artikli 121 lõiget 6, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0449/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 136 ja artikli 121 lõiget 6, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0449/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 7. märtsi 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 7. märtsi 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 28. veebruari 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 28. veebruari 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamusi (A7-0172/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamusi (A7-0172/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (2); |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (2);

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 141, 17.5.2012, lk 7.

(2)  Käesolev seisukoht asendab 13. juunil 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0242).

---

P7_TC1-COD(2011)0385

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 472/2013) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Komisjoni avaldus

Kui komisjoni esitatud teine majanduse juhtimise pakett on vastu võetud, kavatseb komisjon alustada lühiajaliste meetmetega, mida on kirjeldatud tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu loomise tegevuskavas. Lühiajalised meetmed (6–12 kuud) hõlmavad järgmisi elemente:

| — | Tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu loomise tegevuskavas on komisjon seisukohal, et keskpikas perspektiivis võiks tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu ülesehitamiseks teatud rangetel tingimustel luua võlalunastamisfondi ja emiteerida euroala võlakirju. Lähtuda tuleks põhimõttest, et meetmetega, millega suurendatakse riskide jagamist, peab kaasnema suurem eelarvedistsipliin ja integreeritus. Finantsregulatsiooni, rahandus- ja majanduspoliitika põhjalikumat integreerimist ja sellekohaste vahendite loomist tuleb toetada proportsionaalse poliitilise integratsiooniga vastavalt demokraatliku õiguspärasuse ja aruandekohustuse põhimõtetele.
  Komisjon moodustab eksperdirühma, mille eesmärk on süvendada analüüsi neist võimalikest eelistest, riskidest, nõuetest ja takistustest, mis kaasnevad sellega, kui võlakirjade riiklik emiteerimine asendatakse osaliselt ühiste võlakirjade emiteerimisega võlalunastamisfondi ja euroala võlakirjade vormis. Eksperdirühma ülesandeks on hinnata põhjalikult, milliseid õigussätteid, finantsstruktuuri ja täiendavat majandus- ja eelarveraamistikku need vajaksid. Eriti tuleb kaaluda demokraatliku vastutuse küsimust.
  Eksperdirühm hindab nende vahendite lisaväärtust Euroopa majandus- ja eelarve juhtimise käimasolevale reformile. Erilist tähelepanu pööratakse teise majanduse juhtimise paketi, Euroopa stabiilsusmehhanismi ja muude olemasolevate vahendite rakendamisele.
  Erilist rõhku pannakse riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, moraaliriski ohu vältimisele ning muudele sellistele kesksetele teemadele nagu finantsstabiilsus, finantsturgude integreerimine ja rahapoliitika ülekandemehhanism.
  Rühma hakkavad kuuluma õigus-, majandus-, riigi rahanduse, finantsturgude ja riikide võlakohustuste haldamise ala eksperdid. Rühmal palutakse komisjonile esitada lõpparuanne hiljemalt 2014. aasta märtsis. Komisjon hindab aruannet ja teeb vajaduse korral ettepanekud enne oma ametiaja lõppu |
| --- | --- |

—

Tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu loomise tegevuskavas on komisjon seisukohal, et keskpikas perspektiivis võiks tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu ülesehitamiseks teatud rangetel tingimustel luua võlalunastamisfondi ja emiteerida euroala võlakirju. Lähtuda tuleks põhimõttest, et meetmetega, millega suurendatakse riskide jagamist, peab kaasnema suurem eelarvedistsipliin ja integreeritus. Finantsregulatsiooni, rahandus- ja majanduspoliitika põhjalikumat integreerimist ja sellekohaste vahendite loomist tuleb toetada proportsionaalse poliitilise integratsiooniga vastavalt demokraatliku õiguspärasuse ja aruandekohustuse põhimõtetele.

Komisjon moodustab eksperdirühma, mille eesmärk on süvendada analüüsi neist võimalikest eelistest, riskidest, nõuetest ja takistustest, mis kaasnevad sellega, kui võlakirjade riiklik emiteerimine asendatakse osaliselt ühiste võlakirjade emiteerimisega võlalunastamisfondi ja euroala võlakirjade vormis. Eksperdirühma ülesandeks on hinnata põhjalikult, milliseid õigussätteid, finantsstruktuuri ja täiendavat majandus- ja eelarveraamistikku need vajaksid. Eriti tuleb kaaluda demokraatliku vastutuse küsimust.

Eksperdirühm hindab nende vahendite lisaväärtust Euroopa majandus- ja eelarve juhtimise käimasolevale reformile. Erilist tähelepanu pööratakse teise majanduse juhtimise paketi, Euroopa stabiilsusmehhanismi ja muude olemasolevate vahendite rakendamisele.

Erilist rõhku pannakse riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, moraaliriski ohu vältimisele ning muudele sellistele kesksetele teemadele nagu finantsstabiilsus, finantsturgude integreerimine ja rahapoliitika ülekandemehhanism.

Rühma hakkavad kuuluma õigus-, majandus-, riigi rahanduse, finantsturgude ja riikide võlakohustuste haldamise ala eksperdid. Rühmal palutakse komisjonile esitada lõpparuanne hiljemalt 2014. aasta märtsis. Komisjon hindab aruannet ja teeb vajaduse korral ettepanekud enne oma ametiaja lõppu

| — | Uurida stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa raames edasisi võimalusi, mis võimaldavad teatud tingimustel integreerida ühekordseid riiklikke investeerimisprogramme, mille liikmesriigid on koostanud oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammi hindamisel ja millel on tõendatud mõju riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Selle küsimusega tegeletakse 2013. aasta kevadel või suvel keskpika perioodi eesmärgile lähenemise ajakava käsitleva teatise avaldamise kontekstis. |
| --- | --- |

—

Uurida stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa raames edasisi võimalusi, mis võimaldavad teatud tingimustel integreerida ühekordseid riiklikke investeerimisprogramme, mille liikmesriigid on koostanud oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammi hindamisel ja millel on tõendatud mõju riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Selle küsimusega tegeletakse 2013. aasta kevadel või suvel keskpika perioodi eesmärgile lähenemise ajakava käsitleva teatise avaldamise kontekstis.

| — | ELi järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva otsuse järel ja enne 2013. aasta lõppu esitab komisjon järgmised ettepanekud olemasoleva majanduse juhtimise raamistiku täiendamiseks: i) meetmed, millega tagada peamiste reformiprojektide senisest parem eelnev koordineerimine ja ii) lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahend, millega pakkuda rahalist toetust jätkusuutlikku majanduskasvu soodustavate struktuurireformide õigeaegsele rakendamisele. See uus süsteem, mis on täielikult kooskõlas ühendusemeetodiga, tugineks olemasolevatele ELi järelevalvemenetlustele. Kõnealune vahend ühendaks majanduspoliitika tihedama integratsiooni rahalise toetusega ja seega järgiks põhimõtet, mille kohaselt tagab suurem vastutus ja parem majandusdistsipliin suurema solidaarsuse. Selle eesmärk oleks suurendada eelkõige liikmesriigi suutlikkust tulla toime majanduslangusega, millel on asümmeetriline mõju. Tegemist oleks fiskaalvõimekuse suurendamise esimese etapiga. |
| --- | --- |

—

ELi järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva otsuse järel ja enne 2013. aasta lõppu esitab komisjon järgmised ettepanekud olemasoleva majanduse juhtimise raamistiku täiendamiseks: i) meetmed, millega tagada peamiste reformiprojektide senisest parem eelnev koordineerimine ja ii) lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahend, millega pakkuda rahalist toetust jätkusuutlikku majanduskasvu soodustavate struktuurireformide õigeaegsele rakendamisele. See uus süsteem, mis on täielikult kooskõlas ühendusemeetodiga, tugineks olemasolevatele ELi järelevalvemenetlustele. Kõnealune vahend ühendaks majanduspoliitika tihedama integratsiooni rahalise toetusega ja seega järgiks põhimõtet, mille kohaselt tagab suurem vastutus ja parem majandusdistsipliin suurema solidaarsuse. Selle eesmärk oleks suurendada eelkõige liikmesriigi suutlikkust tulla toime majanduslangusega, millel on asümmeetriline mõju. Tegemist oleks fiskaalvõimekuse suurendamise esimese etapiga.

| — | Lisaks sellele võtab komisjon endale kohustuse rakendada kiiresti ja täielikult järgmised meetmed: i) tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks, eesmärgiga vaadata läbi tegevuskavas kindlaksmääratud direktiivid, ja ii) meetmed ja ettepanekud, mille komisjon tegi teatavaks oma 2012. aasta tööhõive ja sotsiaalpoliitika paketis. |
| --- | --- |

—

Lisaks sellele võtab komisjon endale kohustuse rakendada kiiresti ja täielikult järgmised meetmed: i) tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks, eesmärgiga vaadata läbi tegevuskavas kindlaksmääratud direktiivid, ja ii) meetmed ja ettepanekud, mille komisjon tegi teatavaks oma 2012. aasta tööhõive ja sotsiaalpoliitika paketis.

| — | Pärast ühtse järelevalvemehhanismi vastuvõtmist tehakse ettepanek, mis käsitleb ühtset kriisilahendusmehhanismi, mille abil korraldatakse ümber pangandusliidus osalevate liikmesriikide pankasid ja lahendatakse nende pangakriise. |
| --- | --- |

—

Pärast ühtse järelevalvemehhanismi vastuvõtmist tehakse ettepanek, mis käsitleb ühtset kriisilahendusmehhanismi, mille abil korraldatakse ümber pangandusliidus osalevate liikmesriikide pankasid ja lahendatakse nende pangakriise.

| — | Enne 2013. aasta lõppu tehtav Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 138 lõike 2 kohane ettepanek, milles esitatakse ühine seisukoht, eesmärgiga taotleda Rahvusvahelise Valuutafondi juhatuses euroalale vaatlejastaatust ja seejärel ühisesindaja kohta. |
| --- | --- |

—

Enne 2013. aasta lõppu tehtav Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 138 lõike 2 kohane ettepanek, milles esitatakse ühine seisukoht, eesmärgiga taotleda Rahvusvahelise Valuutafondi juhatuses euroalale vaatlejastaatust ja seejärel ühisesindaja kohta.

Tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu tegevuskavas mainitud lühiajalisi meetmeid saab rakendada teisese õiguse aktidega. Komisjon võtab endale kohustuse esitada neile meetmetele tuginedes konkreetne kava aluslepingu muutmiseks piisavalt aegsasti, et võimaldada arutelu enne Euroopa Parlamendi järgmisi valimisi 2014. aastal. Eesmärk on määrata kindlaks keskpikas perspektiivis kavandatavate meetmete õiguslik alus, millega tugevdatakse oluliselt majandus- ja eelarvepoliitika järelevalvet ja kontrolli, suurendatakse Euroopa fiskaalvõimekust ning selle toel solidaarsust ja jätkusuutlikku majanduskasvu soodustavate struktuurireformide rakendamist, edendatakse otsustusprotsessi suuremat integreeritust sellistes olulistes solidaarsust loovates valdkondades nagu maksu- ja tööturupoliitika.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/212 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/212

---

P7_TA(2013)0070

Euroala liikmesriikide riigieelarvete eelnõude jälgimine ja hindamine ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamine ***I

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade seire ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise üldsätteid (COM(2011)0821 – C7-0448/2011 – 2011/0386(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 036/34)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0821), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0821),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 136 ja artikli 121 lõiget 6, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0448/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 136 ja artikli 121 lõiget 6, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0448/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Prantsusmaa Senati ja Rootsi Riksdagi subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 raames esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti ettepanek ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsusmaa Senati ja Rootsi Riksdagi subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 raames esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti ettepanek ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 7. märtsi 2012. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 7. märtsi 2012. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 28. veebruari 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 28. veebruari 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0173/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0173/2012),

| 1. | võtab esimesel lugemisel vastu allpool toodud seisukoha (2); |
| --- | --- |

1.

võtab esimesel lugemisel vastu allpool toodud seisukoha (2);

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 141, 17.5.2012, lk 7.

(2)  Käesolev seisukoht asendab 13. juunil 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0243).

---

P7_TC1-COD(2011)0386

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 473/2013) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Komisjoni avaldus

Kui komisjoni esitatud teine majanduse juhtimise pakett on vastu võetud, kavatseb komisjon alustada lühiajaliste meetmetega, mida on kirjeldatud tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu loomise tegevuskavas. Lühiajalised meetmed (6–12 kuud) hõlmavad järgmisi elemente:

| — | Tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu loomise tegevuskavas on komisjon seisukohal, et keskpikas perspektiivis võiks tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu ülesehitamiseks teatud rangetel tingimustel luua võlalunastamisfondi ja emiteerida euroala võlakirju. Lähtuda tuleks põhimõttest, et meetmetega, millega suurendatakse riskide jagamist, peab kaasnema suurem eelarvedistsipliin ja integreeritus. Finantsregulatsiooni, rahandus- ja majanduspoliitika põhjalikumat integreerimist ja sellekohaste vahendite loomist tuleb toetada proportsionaalse poliitilise integratsiooniga vastavalt demokraatliku õiguspärasuse ja aruandekohustuse põhimõtetele.
  Komisjon moodustab eksperdirühma, mille eesmärk on süvendada analüüsi neist võimalikest eelistest, riskidest, nõuetest ja takistustest, mis kaasnevad sellega, kui võlakirjade riiklik emiteerimine asendatakse osaliselt ühiste võlakirjade emiteerimisega võlalunastamisfondi ja euroala võlakirjade vormis. Eksperdirühma ülesandeks on hinnata põhjalikult, milliseid õigussätteid, finantsstruktuuri ja täiendavat majandus- ja eelarveraamistikku need vajaksid. Eriti tuleb kaaluda demokraatliku vastutuse küsimust.
  Eksperdirühm hindab nende vahendite lisaväärtust Euroopa majandus- ja eelarve juhtimise käimasolevale reformile. Erilist tähelepanu pööratakse teise majanduse juhtimise paketi, Euroopa stabiilsusmehhanismi ja muude olemasolevate vahendite rakendamisele.
  Erilist rõhku pannakse riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, moraaliriski ohu vältimisele ning muudele sellistele kesksetele teemadele nagu finantsstabiilsus, finantsturgude integreerimine ja rahapoliitika ülekandemehhanism.
  Rühma hakkavad kuuluma õigus-, majandus-, riigi rahanduse, finantsturgude ja riikide võlakohustuste haldamise ala eksperdid. Rühmal palutakse komisjonile esitada lõpparuanne hiljemalt 2014. aasta märtsis. Komisjon hindab aruannet ja teeb vajaduse korral ettepanekud enne oma ametiaja lõppu |
| --- | --- |

—

Tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu loomise tegevuskavas on komisjon seisukohal, et keskpikas perspektiivis võiks tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu ülesehitamiseks teatud rangetel tingimustel luua võlalunastamisfondi ja emiteerida euroala võlakirju. Lähtuda tuleks põhimõttest, et meetmetega, millega suurendatakse riskide jagamist, peab kaasnema suurem eelarvedistsipliin ja integreeritus. Finantsregulatsiooni, rahandus- ja majanduspoliitika põhjalikumat integreerimist ja sellekohaste vahendite loomist tuleb toetada proportsionaalse poliitilise integratsiooniga vastavalt demokraatliku õiguspärasuse ja aruandekohustuse põhimõtetele.

Komisjon moodustab eksperdirühma, mille eesmärk on süvendada analüüsi neist võimalikest eelistest, riskidest, nõuetest ja takistustest, mis kaasnevad sellega, kui võlakirjade riiklik emiteerimine asendatakse osaliselt ühiste võlakirjade emiteerimisega võlalunastamisfondi ja euroala võlakirjade vormis. Eksperdirühma ülesandeks on hinnata põhjalikult, milliseid õigussätteid, finantsstruktuuri ja täiendavat majandus- ja eelarveraamistikku need vajaksid. Eriti tuleb kaaluda demokraatliku vastutuse küsimust.

Eksperdirühm hindab nende vahendite lisaväärtust Euroopa majandus- ja eelarve juhtimise käimasolevale reformile. Erilist tähelepanu pööratakse teise majanduse juhtimise paketi, Euroopa stabiilsusmehhanismi ja muude olemasolevate vahendite rakendamisele.

Erilist rõhku pannakse riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, moraaliriski ohu vältimisele ning muudele sellistele kesksetele teemadele nagu finantsstabiilsus, finantsturgude integreerimine ja rahapoliitika ülekandemehhanism.

Rühma hakkavad kuuluma õigus-, majandus-, riigi rahanduse, finantsturgude ja riikide võlakohustuste haldamise ala eksperdid. Rühmal palutakse komisjonile esitada lõpparuanne hiljemalt 2014. aasta märtsis. Komisjon hindab aruannet ja teeb vajaduse korral ettepanekud enne oma ametiaja lõppu

| — | Uurida stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa raames edasisi võimalusi, mis võimaldavad teatud tingimustel integreerida ühekordseid riiklikke investeerimisprogramme, mille liikmesriigid on koostanud oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammi hindamisel ja millel on tõendatud mõju riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Selle küsimusega tegeletakse 2013. aasta kevadel või suvel keskpika perioodi eesmärgile lähenemise ajakava käsitleva teatise avaldamise kontekstis. |
| --- | --- |

—

Uurida stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa raames edasisi võimalusi, mis võimaldavad teatud tingimustel integreerida ühekordseid riiklikke investeerimisprogramme, mille liikmesriigid on koostanud oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammi hindamisel ja millel on tõendatud mõju riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Selle küsimusega tegeletakse 2013. aasta kevadel või suvel keskpika perioodi eesmärgile lähenemise ajakava käsitleva teatise avaldamise kontekstis.

| — | ELi järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva otsuse järel ja enne 2013. aasta lõppu esitab komisjon järgmised ettepanekud olemasoleva majanduse juhtimise raamistiku täiendamiseks: i) meetmed, millega tagada peamiste reformiprojektide senisest parem eelnev koordineerimine ja ii) lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahend, millega pakkuda rahalist toetust jätkusuutlikku majanduskasvu soodustavate struktuurireformide õigeaegsele rakendamisele. See uus süsteem, mis on täielikult kooskõlas ühendusemeetodiga, tugineks olemasolevatele ELi järelevalvemenetlustele. Kõnealune vahend ühendaks majanduspoliitika tihedama integratsiooni rahalise toetusega ja seega järgiks põhimõtet, mille kohaselt tagab suurem vastutus ja parem majandusdistsipliin suurema solidaarsuse. Selle eesmärk oleks suurendada eelkõige liikmesriigi suutlikkust tulla toime majanduslangusega, millel on asümmeetriline mõju. Tegemist oleks fiskaalvõimekuse suurendamise esimese etapiga. |
| --- | --- |

—

ELi järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva otsuse järel ja enne 2013. aasta lõppu esitab komisjon järgmised ettepanekud olemasoleva majanduse juhtimise raamistiku täiendamiseks: i) meetmed, millega tagada peamiste reformiprojektide senisest parem eelnev koordineerimine ja ii) lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahend, millega pakkuda rahalist toetust jätkusuutlikku majanduskasvu soodustavate struktuurireformide õigeaegsele rakendamisele. See uus süsteem, mis on täielikult kooskõlas ühendusemeetodiga, tugineks olemasolevatele ELi järelevalvemenetlustele. Kõnealune vahend ühendaks majanduspoliitika tihedama integratsiooni rahalise toetusega ja seega järgiks põhimõtet, mille kohaselt tagab suurem vastutus ja parem majandusdistsipliin suurema solidaarsuse. Selle eesmärk oleks suurendada eelkõige liikmesriigi suutlikkust tulla toime majanduslangusega, millel on asümmeetriline mõju. Tegemist oleks fiskaalvõimekuse suurendamise esimese etapiga.

| — | Lisaks sellele võtab komisjon endale kohustuse rakendada kiiresti ja täielikult järgmised meetmed: i) tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks, eesmärgiga vaadata läbi tegevuskavas kindlaksmääratud direktiivid, ja ii) meetmed ja ettepanekud, mille komisjon tegi teatavaks oma 2012. aasta tööhõive ja sotsiaalpoliitika paketis. |
| --- | --- |

—

Lisaks sellele võtab komisjon endale kohustuse rakendada kiiresti ja täielikult järgmised meetmed: i) tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks, eesmärgiga vaadata läbi tegevuskavas kindlaksmääratud direktiivid, ja ii) meetmed ja ettepanekud, mille komisjon tegi teatavaks oma 2012. aasta tööhõive ja sotsiaalpoliitika paketis.

| — | Pärast ühtse järelevalvemehhanismi vastuvõtmist tehakse ettepanek, mis käsitleb ühtset kriisilahendusmehhanismi, mille abil korraldatakse ümber pangandusliidus osalevate liikmesriikide pankasid ja lahendatakse nende pangakriise. |
| --- | --- |

—

Pärast ühtse järelevalvemehhanismi vastuvõtmist tehakse ettepanek, mis käsitleb ühtset kriisilahendusmehhanismi, mille abil korraldatakse ümber pangandusliidus osalevate liikmesriikide pankasid ja lahendatakse nende pangakriise.

| — | Enne 2013. aasta lõppu tehtav Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 138 lõike 2 kohane ettepanek, milles esitatakse ühine seisukoht, eesmärgiga taotleda Rahvusvahelise Valuutafondi juhatuses euroalale vaatlejastaatust ja seejärel ühisesindaja kohta. |
| --- | --- |

—

Enne 2013. aasta lõppu tehtav Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 138 lõike 2 kohane ettepanek, milles esitatakse ühine seisukoht, eesmärgiga taotleda Rahvusvahelise Valuutafondi juhatuses euroalale vaatlejastaatust ja seejärel ühisesindaja kohta.

Tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu tegevuskavas mainitud lühiajalisi meetmeid saab rakendada teisese õiguse aktidega. Komisjon võtab endale kohustuse esitada neile meetmetele tuginedes konkreetne kava aluslepingu muutmiseks piisavalt aegsasti, et võimaldada arutelu enne Euroopa Parlamendi järgmisi valimisi 2014. aastal. Eesmärk on määrata kindlaks keskpikas perspektiivis kavandatavate meetmete õiguslik alus, millega tugevdatakse oluliselt majandus- ja eelarvepoliitika järelevalvet ja kontrolli, suurendatakse Euroopa fiskaalvõimekust ning selle toel solidaarsust ja jätkusuutlikku majanduskasvu soodustavate struktuurireformide rakendamist, edendatakse otsustusprotsessi suuremat integreeritust sellistes olulistes solidaarsust loovates valdkondades nagu maksu- ja tööturupoliitika.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/215 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/215

---

P7_TA(2013)0071

Euroopa riskikapitalifondid ***I

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa riskikapitalifondide kohta (COM(2011)0860 – C7-0490/2011 – 2011/0417(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 036/35)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0860), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0860),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0490/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0490/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. aprilli 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. aprilli 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. detsembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. detsembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A7-0193/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A7-0193/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (2); |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (2);

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 72.

(2)  Käesolev seisukoht asendab 13. septembril 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0346).

---

P7_TC1-COD(2011)0417

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 345/2013) lõplikule kujule).

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/216 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/216

---

P7_TA(2013)0072

Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid ***I

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta (COM(2011)0862 – C7-0489/2011 – 2011/0418(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 036/36)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0862), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0862),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepanku Euroopa Parlamendile (C7-0489/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepanku Euroopa Parlamendile (C7-0489/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. detsembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. detsembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0194/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0194/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (2); |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (2);

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 229, 31.7.2012, lk 55.

(2)  Käesolev seisukoht asendab 13. septembril 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0345).

---

P7_TC1-COD(2011)0418

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 346/2013) lõplikule kujule).

---

Kolmapäev, 13. märts 2013

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/217 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/217

---

P7_TA(2013)0079

Rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem ***I

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (COM(2010)0774 – C7-0010/2011 – 2010/0374(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 036/37)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0774), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0774),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0010/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0010/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 19. mai 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 19. mai 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 19. detsembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 19. detsembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni arvamust (A7-0076/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni arvamust (A7-0076/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 203, 9.7.2011, lk 3.

---

P7_TC1-COD(2010)0374

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. märtsil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 549/2013) lõplikule kujule).

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/217 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/217

---

P7_TA(2013)0080

Nõukogu direktiivi 2009/13/EÜ (millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu sõlmitud kokkulepet meretöönormide konventsiooni kohta) jõustamisega seotud lipuriigi kohustused ***I

Euroopa Parlamendi 13. märtsil 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv nõukogu direktiivi 2009/13/EÜ (millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (ETF) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta ja muudetakse direktiivi 1999/63/EÜ) jõustamisega seotud lipuriigi kohustuste kohta (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 036/38)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Kuigi direktiiviga 2009/21/EÜ reguleeritakse lipuriigi kohustusi, viies ELi õigusesse sisse IMO lipuriigi auditeerimiskava ja kehtestades riiklike merendusasutuste kvaliteeditõendamise, peetakse meretöönorme käsitlevat eraldi direktiivi asjakohasemaks ning see kajastaks selgemini eri eesmärke ja menetlusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Kuigi direktiiviga 2009/21/EÜ reguleeritakse lipuriigi kohustusi, viies ELi õigusesse sisse IMO lipuriigi auditeerimiskava ja kehtestades riiklike merendusasutuste kvaliteeditõendamise, peetakse meretöönorme käsitlevat eraldi direktiivi asjakohasemaks ning see kajastaks selgemini eri eesmärke ja menetlusi.

| (10) | Kuigi direktiiviga 2009/21/EÜ reguleeritakse lipuriigi kohustusi, viies ELi õigusesse sisse IMO lipuriigi auditeerimiskava ja kehtestades riiklike merendusasutuste kvaliteeditõendamise, peetakse meretöönorme käsitlevat eraldi direktiivi asjakohasemaks ning see kajastaks selgemini eri eesmärke ja menetlusi.
  Seetõttu ei tohiks käesolev direktiiv mõjutada direktiivi 2009/21/EÜ, mille sätteid kohaldatakse ainult IMO konventsioonide suhtes. Igal juhul peaks liikmesriikidele jääma võimalus töötada oma veeteede ameti jaoks välja käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluva lipuriigi kohustustega seotud tegevuse operatiivosa käsitleva kvaliteedijuhtimise süsteem ning seda rakendada ja hallata. |
| --- | --- |

(10)

Kuigi direktiiviga 2009/21/EÜ reguleeritakse lipuriigi kohustusi, viies ELi õigusesse sisse IMO lipuriigi auditeerimiskava ja kehtestades riiklike merendusasutuste kvaliteeditõendamise, peetakse meretöönorme käsitlevat eraldi direktiivi asjakohasemaks ning see kajastaks selgemini eri eesmärke ja menetlusi.
  Seetõttu ei tohiks käesolev direktiiv mõjutada direktiivi 2009/21/EÜ, mille sätteid kohaldatakse ainult IMO konventsioonide suhtes. Igal juhul peaks liikmesriikidele jääma võimalus töötada oma veeteede ameti jaoks välja käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluva lipuriigi kohustustega seotud tegevuse operatiivosa käsitleva kvaliteedijuhtimise süsteem ning seda rakendada ja hallata.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Direktiivi 2009/13/EÜ kohaldatakse meremeeste suhtes, kes töötavad liikmesriigi lipu all sõitvatel laevadel.
  Seepärast peaksid
  liikmesriigid
  jälgima
  , et nende lipu all
  sõitvad laevad järgivad
  kõnealuse direktiivi
  kõiki sätteid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Direktiivi 2009/13/EÜ kohaldatakse meremeeste suhtes, kes töötavad liikmesriigi lipu all sõitvatel laevadel.
  Seepärast peaksid
  liikmesriigid
  jälgima
  , et nende lipu all
  sõitvad laevad järgivad
  kõnealuse direktiivi
  kõiki sätteid
  .

| (11) | Direktiivi 2009/13/EÜ kohaldatakse meremeeste suhtes, kes töötavad liikmesriigi lipu all sõitvatel laevadel. Liikmesriigid
  peaksid tagama
  , et nende lipu all
  sõitvatel laevadel täidetakse tõhusalt lipuriigi kohustusi seoses 2006. aasta meretöönormide konventsiooni oluliste osade rakendamisega, mis vastavad
  kõnealuse direktiivi
  lisas toodud elementidele
  .
  Järelevalvemehhanismide ja kontrollide tõhusa süsteemi loomisel võib liikmesriik anda riiklikele institutsioonidele või muudele organisatsioonidele loa 2006. aasta meretöönormide konventsiooni tähenduses. |
| --- | --- |

(11)

Direktiivi 2009/13/EÜ kohaldatakse meremeeste suhtes, kes töötavad liikmesriigi lipu all sõitvatel laevadel. Liikmesriigid
  peaksid tagama
  , et nende lipu all
  sõitvatel laevadel täidetakse tõhusalt lipuriigi kohustusi seoses 2006. aasta meretöönormide konventsiooni oluliste osade rakendamisega, mis vastavad
  kõnealuse direktiivi
  lisas toodud elementidele
  .
  Järelevalvemehhanismide ja kontrollide tõhusa süsteemi loomisel võib liikmesriik anda riiklikele institutsioonidele või muudele organisatsioonidele loa 2006. aasta meretöönormide konventsiooni tähenduses.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13 a) | Käesoleva direktiivi kohaldamine ja/või tõlgendamine ei tohiks mingil juhul viia töötajate praeguse kaitstuse taseme alandamiseni liidu õigusnormide raames. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13 a)

Käesoleva direktiivi kohaldamine ja/või tõlgendamine ei tohiks mingil juhul viia töötajate praeguse kaitstuse taseme alandamiseni liidu õigusnormide raames.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva direktiiviga kehtestatakse eeskirjad selle tagamiseks, et liikmesriigid täidaksid tõhusalt oma kohustusi lipuriigina, jälgides, et nende lipu all sõitvad laevad vastavad
  direktiivile
  2009/13/EÜ.
  Käesolev direktiiv
  ei piira
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi 2009/21/EÜ kohaldamist. | Käesoleva direktiiviga kehtestatakse eeskirjad selle tagamiseks, et liikmesriigid täidaksid tõhusalt oma kohustusi lipuriigina, jälgides, et nende lipu all sõitvad laevad vastavad
  direktiivis
  2009/13/EÜ
  ja sellele lisatud sotsiaalpartnerite kokkuleppes esitatud nõuetele
  .
  Käesoleva direktiivi kohaldamine
  ei piira direktiivi 2009/21/EÜ (2) kohaldamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva direktiiviga kehtestatakse eeskirjad selle tagamiseks, et liikmesriigid täidaksid tõhusalt oma kohustusi lipuriigina, jälgides, et nende lipu all sõitvad laevad vastavad
  direktiivile
  2009/13/EÜ.
  Käesolev direktiiv
  ei piira
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi 2009/21/EÜ kohaldamist.

Käesoleva direktiiviga kehtestatakse eeskirjad selle tagamiseks, et liikmesriigid täidaksid tõhusalt oma kohustusi lipuriigina, jälgides, et nende lipu all sõitvad laevad vastavad
  direktiivis
  2009/13/EÜ
  ja sellele lisatud sotsiaalpartnerite kokkuleppes esitatud nõuetele
  .
  Käesoleva direktiivi kohaldamine
  ei piira direktiivi 2009/21/EÜ (2) kohaldamist.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Mõisted | Mõisted |
| | b a) | „direktiiv 2009/13/EÜ” – nimetatud direktiiv ja sellele lisatud sotsiaalpartnerite kokkulepe; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Mõisted

Mõisted

b a)

„direktiiv 2009/13/EÜ” – nimetatud direktiiv ja sellele lisatud sotsiaalpartnerite kokkulepe;

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt b b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | b b) | „meretöö sertifikaat”, „ajutine meretöö sertifikaat” ja „meretöönormide konventsiooni nõuete järgimist tõendav deklaratsioon” – 2006. aasta meretöönormide konventsiooni standardi A5.1.3 lõikes 9 viidatud vastavad dokumendid, mis on koostatud konventsiooni A5-II lisas esitatud mudelitele vastavas vormis; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b b)

„meretöö sertifikaat”, „ajutine meretöö sertifikaat” ja „meretöönormide konventsiooni nõuete järgimist tõendav deklaratsioon” – 2006. aasta meretöönormide konventsiooni standardi A5.1.3 lõikes 9 viidatud vastavad dokumendid, mis on koostatud konventsiooni A5-II lisas esitatud mudelitele vastavas vormis;

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nõuetele vastavuse järelevalve | Nõuetele vastavuse järelevalve
  ja sertifitseerimine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Nõuetele vastavuse järelevalve

Nõuetele vastavuse järelevalve
  ja sertifitseerimine

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige - 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Iga liikmesriik tagab direktiivis 2009/13/EÜ esitatud sätete jõustamise oma lipu all sõitvatel laevadel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

-1.
     
  Iga liikmesriik tagab direktiivis 2009/13/EÜ esitatud sätete jõustamise oma lipu all sõitvatel laevadel.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Meretöö tingimuste kontrollimiseks ja sertifitseerimiseks tõhusa süsteemi kehtestamisel võib liikmesriik vajaduse korral volitada avalikke asutusi või muid tema hinnangul pädevaid ja sõltumatuid organisatsioone (sh teise liikmesriigi nõusolekul selle teise riigi organisatsioone) teostama kontrolle, väljastama sertifikaate või tegema mõlemat. Liikmesriik jääb igal juhul täielikult vastutavaks tema lipu all sõitvatel laevadel töötavate meremeeste töö- ja elutingimuste kontrollimise ja sertifitseerimise eest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 a.
     
  Meretöö tingimuste kontrollimiseks ja sertifitseerimiseks tõhusa süsteemi kehtestamisel võib liikmesriik vajaduse korral volitada avalikke asutusi või muid tema hinnangul pädevaid ja sõltumatuid organisatsioone (sh teise liikmesriigi nõusolekul selle teise riigi organisatsioone) teostama kontrolle, väljastama sertifikaate või tegema mõlemat. Liikmesriik jääb igal juhul täielikult vastutavaks tema lipu all sõitvatel laevadel töötavate meremeeste töö- ja elutingimuste kontrollimise ja sertifitseerimise eest.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  Iga liikmesriik kehtestab meretöö tingimuste kontrollimiseks ja sertifitseerimiseks tõhusa süsteemi kooskõlas meretöönormide konventsiooni eeskirjadega 5.1.3 ja 5.1.4 ning standarditega A5.1.3 ja A5.1.4, millega tagatakse, et meremeeste töö- ja elutingimused konkreetse riigi lipu all sõitvatel laevadel vastavad praegu ja ka tulevikus konventsiooni nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 b.
     
  Iga liikmesriik kehtestab meretöö tingimuste kontrollimiseks ja sertifitseerimiseks tõhusa süsteemi kooskõlas meretöönormide konventsiooni eeskirjadega 5.1.3 ja 5.1.4 ning standarditega A5.1.3 ja A5.1.4, millega tagatakse, et meremeeste töö- ja elutingimused konkreetse riigi lipu all sõitvatel laevadel vastavad praegu ja ka tulevikus konventsiooni nõuetele.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 c.
     
  Meretöö sertifikaat ja seda täiendav konventsiooni nõuete järgimist tõendav deklaratsioon kujutavad endast prima facie tõendit selle kohta, et lipuriik on asjaomast laeva nõuetekohaselt kontrollinud ning et direktiivis 2009/13/EÜ esitatud nõuded meremeeste töö- ja elutingimuste kohta on sertifikaadi saamiseks piisaval määral täidetud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 c.
     
  Meretöö sertifikaat ja seda täiendav konventsiooni nõuete järgimist tõendav deklaratsioon kujutavad endast prima facie tõendit selle kohta, et lipuriik on asjaomast laeva nõuetekohaselt kontrollinud ning et direktiivis 2009/13/EÜ esitatud nõuded meremeeste töö- ja elutingimuste kohta on sertifikaadi saamiseks piisaval määral täidetud.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 1 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 d.
     
  Vastavalt Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni põhikirja artiklile 22 lisavad liikmesriigid Rahvusvahelisele Tööorganisatsioonile esitatavatesse aruannetesse käesoleva artikli lõikes 1 a viidatud süsteemi käsitleva teabe, sh selle süsteemi tõhususe hindamise meetodi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 d.
     
  Vastavalt Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni põhikirja artiklile 22 lisavad liikmesriigid Rahvusvahelisele Tööorganisatsioonile esitatavatesse aruannetesse käesoleva artikli lõikes 1 a viidatud süsteemi käsitleva teabe, sh selle süsteemi tõhususe hindamise meetodi.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 1 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 e.
     
  Iga liikmesriik kehtestab seoses oma kontrolli- ja sertifitseerimissüsteemide haldamisega selged eesmärgid ja normid ning asjakohased üldmenetlused, et hinnata, mil määral neid eesmärke ja norme täidetakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 e.
     
  Iga liikmesriik kehtestab seoses oma kontrolli- ja sertifitseerimissüsteemide haldamisega selged eesmärgid ja normid ning asjakohased üldmenetlused, et hinnata, mil määral neid eesmärke ja norme täidetakse.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 1 f (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 f.
     
  Iga liikmesriik kohustab kõiki oma lipu all sõitvaid laevu hoidma pardal direktiivi 2009/13/EÜ ning sellele lisatud sotsiaalpartnerite kokkuleppe koopiat. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 f.
     
  Iga liikmesriik kohustab kõiki oma lipu all sõitvaid laevu hoidma pardal direktiivi 2009/13/EÜ ning sellele lisatud sotsiaalpartnerite kokkuleppe koopiat.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 1 g (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 g.
     
  Kontrollide vahe ei tohi ületada kolme aastat. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 g.
     
  Kontrollide vahe ei tohi ületada kolme aastat.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nõuetele vastavuse järelevalve eest
  vastutavad isikud | Tunnustatud organisatsioonid ning nende
  nõuetele vastavuse järelevalve eest
  vastutavad töötajad |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Nõuetele vastavuse järelevalve eest
  vastutavad isikud

Tunnustatud organisatsioonid ning nende
  nõuetele vastavuse järelevalve eest
  vastutavad töötajad

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad
  , et direktiivi 2009/13/EÜ nõuetekohase rakendamise kontrollimise eest
  vastutavatel isikutel
  on
  haridus
  , asjatundlikkus, pädevus, volitused, staatus ja sõltumatus, mis on vajalik või soovitatav selleks, et nad saaksid teostada kõnealust kontrolli ja tagada kõnealuse direktiivi täitmine. | 1.
     
  Liikmesriik tagab
  , et
  artikli 3 lõikes 1 a osutatud asutustel või muudel organisatsioonidel (edaspidi „tunnustatud organisatsioonid”) ning nende töötajatel, kes vastutavad
  direktiivi 2009/13/EÜ nõuetekohase rakendamise kontrollimise eest, on
  läbitud koolitus
  , asjatundlikkus, pädevus, volitused, staatus ja sõltumatus, mis on vajalik või soovitatav selleks, et nad saaksid teostada kõnealust kontrolli ja tagada kõnealuse direktiivi täitmise.
  Kontroll või sertifitseerimine, mille teostamiseks võib tunnustatud organisatsioonile loa anda, kuulub konkreetselt lõigetes 1b – 1d nimetatud tegevuste sekka, mille peab läbi viima liikmesriik või tunnustatud organisatsioon. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad
  , et direktiivi 2009/13/EÜ nõuetekohase rakendamise kontrollimise eest
  vastutavatel isikutel
  on
  haridus
  , asjatundlikkus, pädevus, volitused, staatus ja sõltumatus, mis on vajalik või soovitatav selleks, et nad saaksid teostada kõnealust kontrolli ja tagada kõnealuse direktiivi täitmine.

1.
     
  Liikmesriik tagab
  , et
  artikli 3 lõikes 1 a osutatud asutustel või muudel organisatsioonidel (edaspidi „tunnustatud organisatsioonid”) ning nende töötajatel, kes vastutavad
  direktiivi 2009/13/EÜ nõuetekohase rakendamise kontrollimise eest, on
  läbitud koolitus
  , asjatundlikkus, pädevus, volitused, staatus ja sõltumatus, mis on vajalik või soovitatav selleks, et nad saaksid teostada kõnealust kontrolli ja tagada kõnealuse direktiivi täitmise.
  Kontroll või sertifitseerimine, mille teostamiseks võib tunnustatud organisatsioonile loa anda, kuulub konkreetselt lõigetes 1b – 1d nimetatud tegevuste sekka, mille peab läbi viima liikmesriik või tunnustatud organisatsioon.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA) võib liikmesriike abistada järelevalve teostamisel tunnustatud organisatsioonide üle, kes täidavad vastavalt direktiivi 2009/15/EÜ artiklile 9 sertifitseerimisülesandeid liikmesriikide nimel, ilma et see piiraks lipuriikide õigusi ja kohustusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 a.
     
  Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA) võib liikmesriike abistada järelevalve teostamisel tunnustatud organisatsioonide üle, kes täidavad vastavalt direktiivi 2009/15/EÜ artiklile 9 sertifitseerimisülesandeid liikmesriikide nimel, ilma et see piiraks lipuriikide õigusi ja kohustusi.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  Kontrolli teostamiseks antud mis tahes luba annab tunnustatud organisatsioonile vähemalt õiguse nõuda, et organisatsiooni poolt meremeeste töö- ja elutingimustes tuvastatud puudujäägid kõrvaldatakse, ning õiguse viia sadamariigi taotlusel läbi sellekohaseid kontrolle. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 b.
     
  Kontrolli teostamiseks antud mis tahes luba annab tunnustatud organisatsioonile vähemalt õiguse nõuda, et organisatsiooni poolt meremeeste töö- ja elutingimustes tuvastatud puudujäägid kõrvaldatakse, ning õiguse viia sadamariigi taotlusel läbi sellekohaseid kontrolle.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõik 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 c.
     
  Iga liikmesriik kehtestab: |
| | a) | süsteemi, mille abil tagada tunnustatud organisatsiooni tehtava töö pädevus, kusjuures nimetatud süsteem hõlmab ka teavet kõikide kohaldatavate riiklike õigusaktide ja -normide ning asjaomaste rahvusvaheliste õigusaktide kohta; ning |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 c.
     
  Iga liikmesriik kehtestab:

a)

süsteemi, mille abil tagada tunnustatud organisatsiooni tehtava töö pädevus, kusjuures nimetatud süsteem hõlmab ka teavet kõikide kohaldatavate riiklike õigusaktide ja -normide ning asjaomaste rahvusvaheliste õigusaktide kohta; ning

| b) | menetlused selliste organisatsioonidega suhtlemiseks ja nende üle järelevalve teostamiseks. |
| --- | --- |

b)

menetlused selliste organisatsioonidega suhtlemiseks ja nende üle järelevalve teostamiseks.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 1 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 d.
     
  Iga liikmesriik esitab Rahvusvahelisele Tööbüroole kehtiva nimekirja kõikidest tunnustatud organisatsioonidest, kellele on antud luba tegutseda asjaomase liikmesriigi nimel, ning hoolitseb selle nimekirja pideva ajakohastamise eest. Kõnealuses nimekirjas on täpsustatud ka toimingud, mille täitmiseks on tunnustatud organisatsioonil luba. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 d.
     
  Iga liikmesriik esitab Rahvusvahelisele Tööbüroole kehtiva nimekirja kõikidest tunnustatud organisatsioonidest, kellele on antud luba tegutseda asjaomase liikmesriigi nimel, ning hoolitseb selle nimekirja pideva ajakohastamise eest. Kõnealuses nimekirjas on täpsustatud ka toimingud, mille täitmiseks on tunnustatud organisatsioonil luba.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 4 a |
| | Meretöö sertifikaat |
| | Iga liikmesriik nõuab oma lipu all sõitvatelt laevadelt, et nad omaksid ja hoiaksid pardal meretöö sertifikaati, mis tõendab, et meremeeste töö- ja elutingimusi (sh meretöö konventsiooni nõuete järgimist tõendavas deklaratsioonis esitatud meetmeid, mille eesmärk on tagada nende püsiv järgimine) sellel laeval on kontrollitud ning et need vastavad riiklike õigusaktidele või -normidele või muudele meetmetele, mille abil rakendatakse direktiivi 2009/13/EÜ ja sellele lisatud sotsiaalpartnerite kokkulepet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 4 a

Meretöö sertifikaat

Iga liikmesriik nõuab oma lipu all sõitvatelt laevadelt, et nad omaksid ja hoiaksid pardal meretöö sertifikaati, mis tõendab, et meremeeste töö- ja elutingimusi (sh meretöö konventsiooni nõuete järgimist tõendavas deklaratsioonis esitatud meetmeid, mille eesmärk on tagada nende püsiv järgimine) sellel laeval on kontrollitud ning et need vastavad riiklike õigusaktidele või -normidele või muudele meetmetele, mille abil rakendatakse direktiivi 2009/13/EÜ ja sellele lisatud sotsiaalpartnerite kokkulepet.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 b – lõige 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 4 b |
| | Kontroll ja jõustamine |
| | 1.
     
  Iga liikmesriik tagab korrapäraste kontrollide, järelevalve ja muude kontrollimeetmete tõhusa ja kooskõlastatud süsteemi abil, et tema lipu all sõitvatel laevadel täidetakse riiklike õigusaktide ja -normide kaudu rakendatava direktiivi 2009/13/EÜ sätteid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 4 b

Kontroll ja jõustamine

1.
     
  Iga liikmesriik tagab korrapäraste kontrollide, järelevalve ja muude kontrollimeetmete tõhusa ja kooskõlastatud süsteemi abil, et tema lipu all sõitvatel laevadel täidetakse riiklike õigusaktide ja -normide kaudu rakendatava direktiivi 2009/13/EÜ sätteid.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 b – lõige 2 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2.
     
  Lõikes 1 osutatud kontrolli- ja jõustamissüsteemile kehtestatud üksikasjalikud nõuded esitatakse järgnevates lõigetes 3–18. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Lõikes 1 osutatud kontrolli- ja jõustamissüsteemile kehtestatud üksikasjalikud nõuded esitatakse järgnevates lõigetes 3–18.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 b – lõige 3 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3.
     
  Igas liikmesriigis on kontrollisüsteem meremeeste töö- ja elutingimuste kontrollimiseks selle riigi lipu all sõitvatel laevadel, mis hõlmab muu hulgas vajaduse korral veendumist, et meretöö konventsiooni nõuete järgimist tõendavas deklaratsioonis esitatud töö- ja elutingimustega seonduvad nõuded on täidetud ning et direktiivi 2009/13/EÜ sätteid järgitakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Igas liikmesriigis on kontrollisüsteem meremeeste töö- ja elutingimuste kontrollimiseks selle riigi lipu all sõitvatel laevadel, mis hõlmab muu hulgas vajaduse korral veendumist, et meretöö konventsiooni nõuete järgimist tõendavas deklaratsioonis esitatud töö- ja elutingimustega seonduvad nõuded on täidetud ning et direktiivi 2009/13/EÜ sätteid järgitakse.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 b – lõige 4 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Liikmesriik nimetab oma lõikest 3 tulenevate kohustuste täitmiseks ametisse piisava arvu kvalifitseeritud inspektoreid. Kui kontrollide teostamise õigus on antud tunnustatud organisatsioonile, nõuab liikmesriik, et kontrolle teostavad töötajad oleksid nimetatud ülesande täitmiseks piisavalt kvalifitseeritud, ning annab neile nende ülesannete täitmiseks vajaliku seadusliku võimu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Liikmesriik nimetab oma lõikest 3 tulenevate kohustuste täitmiseks ametisse piisava arvu kvalifitseeritud inspektoreid. Kui kontrollide teostamise õigus on antud tunnustatud organisatsioonile, nõuab liikmesriik, et kontrolle teostavad töötajad oleksid nimetatud ülesande täitmiseks piisavalt kvalifitseeritud, ning annab neile nende ülesannete täitmiseks vajaliku seadusliku võimu.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 b – lõige 5 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5.
     
  Ette nähakse piisavad sätted selleks, et tagada, et inspektorid on koolitatud, asjatundlikud ja pädevad ning omavad volitusi, staatust ja sõltumatust, mis on vajalik või soovitatav selleks, et nad saaksid teostada kõnealust kontrolli ja tagada lõikes 3 osutatud nõuete täitmise. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.
     
  Ette nähakse piisavad sätted selleks, et tagada, et inspektorid on koolitatud, asjatundlikud ja pädevad ning omavad volitusi, staatust ja sõltumatust, mis on vajalik või soovitatav selleks, et nad saaksid teostada kõnealust kontrolli ja tagada lõikes 3 osutatud nõuete täitmise.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 b – lõige 6 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6.
     
  Kui liikmesriigile esitatakse kaebus, mida ta ei loe selgelt alusetuks, või kui ta saab tõendeid selle kohta, et tema lipu all sõitev laev ei vasta direktiivi 2009/13/EÜ nõuetele, või kui tema lipu all sõitva laeva meretöö konventsiooni nõuete järgimist tõendavas deklaratsioonis esitatud meetmete rakendamisel esineb tõsiseid puudusi, võtab kõnealune liikmesriik vajalikud meetmed juhtumi uurimiseks ja selle tagamiseks, et mis tahes avastatud puudused kõrvaldatakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.
     
  Kui liikmesriigile esitatakse kaebus, mida ta ei loe selgelt alusetuks, või kui ta saab tõendeid selle kohta, et tema lipu all sõitev laev ei vasta direktiivi 2009/13/EÜ nõuetele, või kui tema lipu all sõitva laeva meretöö konventsiooni nõuete järgimist tõendavas deklaratsioonis esitatud meetmete rakendamisel esineb tõsiseid puudusi, võtab kõnealune liikmesriik vajalikud meetmed juhtumi uurimiseks ja selle tagamiseks, et mis tahes avastatud puudused kõrvaldatakse.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 b – lõige 7 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7.
     
  Iga liikmesriik kehtestab asjakohased eeskirjad selleks, et tagada inspektorite selline staatus ja sellised teenistustingimused, mis tagaksid nende sõltumatuse valitsuste vahetumisest ja sobimatutest välistest mõjudest, ning liikmesriik jõustab neid eeskirju tulemuslikult. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.
     
  Iga liikmesriik kehtestab asjakohased eeskirjad selleks, et tagada inspektorite selline staatus ja sellised teenistustingimused, mis tagaksid nende sõltumatuse valitsuste vahetumisest ja sobimatutest välistest mõjudest, ning liikmesriik jõustab neid eeskirju tulemuslikult.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 b – lõige 8 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 8.
     
  Inspektoritele antakse teostatavate ülesannete kohta selged suunised ja nõuetekohased volikirjad ning neile antakse õigus teha järgmist: |
| | a) | minna liikmesriigi lipu all sõitva laeva pardale; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.
     
  Inspektoritele antakse teostatavate ülesannete kohta selged suunised ja nõuetekohased volikirjad ning neile antakse õigus teha järgmist:

a)

minna liikmesriigi lipu all sõitva laeva pardale;

| b) | viia läbi mis tahes kontroll, uurimine või järelepärimine, mida nad peavad vajalikuks, et veenduda normide ranges järgimises; ning |
| --- | --- |

b)

viia läbi mis tahes kontroll, uurimine või järelepärimine, mida nad peavad vajalikuks, et veenduda normide ranges järgimises; ning

| c) | nõuda mis tahes puuduste kõrvaldamist ning – kui neil on alust uskuda, et puudused kujutavad endast direktiivis 2009/13/EÜ esitatud nõuete (sh meremeeste õiguste) tõsist rikkumist või ohustavad märkimisväärselt meremeeste ohutust, tervist või turvalisust – keelata laeval enne vajalike meetmete võtmist sadamast lahkuda. |
| --- | --- |

c)

nõuda mis tahes puuduste kõrvaldamist ning – kui neil on alust uskuda, et puudused kujutavad endast direktiivis 2009/13/EÜ esitatud nõuete (sh meremeeste õiguste) tõsist rikkumist või ohustavad märkimisväärselt meremeeste ohutust, tervist või turvalisust – keelata laeval enne vajalike meetmete võtmist sadamast lahkuda.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 b – lõige 9 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9.
     
  Lõike 8 punkti c alusel mis tahes meetmete võtmise korral võib kasutada mis tahes olemasolevat õigust esitada kaebus kohtu- või haldusasutustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9.
     
  Lõike 8 punkti c alusel mis tahes meetmete võtmise korral võib kasutada mis tahes olemasolevat õigust esitada kaebus kohtu- või haldusasutustele.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 b – lõige 10 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 10.
     
  Juhul kui ei tuvastata direktiivi 2009/13/EÜ nõuete sellist selget rikkumist, mis ohustaks asjaomaste meremeeste ohutust, tervist või turvalisust, ning kui selliseid rikkumisi ei ole varem esinenud, võivad inspektorid oma äranägemisel jagada menetluse alustamise või menetluse alustamise soovitamise asemel nõuandeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

10.
     
  Juhul kui ei tuvastata direktiivi 2009/13/EÜ nõuete sellist selget rikkumist, mis ohustaks asjaomaste meremeeste ohutust, tervist või turvalisust, ning kui selliseid rikkumisi ei ole varem esinenud, võivad inspektorid oma äranägemisel jagada menetluse alustamise või menetluse alustamise soovitamise asemel nõuandeid.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 b – lõige 11 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 11.
     
  Inspektorid käsitavad konfidentsiaalsena sellise mis tahes kaebuse või protesti allikat, milles viidatakse meremeeste töö- ja elutingimustega seonduvale ohule või puudusele või õigusaktide ja -normide eiramisele, ning nad ei anna reederile, tema esindajale või laeva käitajale teada, et kontroll viidi läbi sellise kaebuse või protesti põhjal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

11.
     
  Inspektorid käsitavad konfidentsiaalsena sellise mis tahes kaebuse või protesti allikat, milles viidatakse meremeeste töö- ja elutingimustega seonduvale ohule või puudusele või õigusaktide ja -normide eiramisele, ning nad ei anna reederile, tema esindajale või laeva käitajale teada, et kontroll viidi läbi sellise kaebuse või protesti põhjal.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 b – lõige 12 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12.
     
  Inspektoritele ei anta ülesandeid, mis võivad oma mahu või olemuse tõttu takistada tulemuslikku kontrolli, õõnestada mis tahes viisil inspektorite võimu või kahjustada nende erapooletust suhetes reederite, meremeeste või muude huvitatud osapooltega.




  Eelkõige: |
| | a) | peab inspektoritel puuduma igasugune otsene või kaudne huvi mis tahes operatsiooni vastu, mida nad kontrollima kutsutakse; ning |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

12.
     
  Inspektoritele ei anta ülesandeid, mis võivad oma mahu või olemuse tõttu takistada tulemuslikku kontrolli, õõnestada mis tahes viisil inspektorite võimu või kahjustada nende erapooletust suhetes reederite, meremeeste või muude huvitatud osapooltega.

Eelkõige:

a)

peab inspektoritel puuduma igasugune otsene või kaudne huvi mis tahes operatsiooni vastu, mida nad kontrollima kutsutakse; ning

| b) | ilma et see piiraks muude asjakohaste sanktsioonide või distsiplinaarmeetmete kohaldamist, peab inspektoritel olema kohustus mitte avaldada (isegi pärast teenistusest lahkumist) mis tahes ärisaladusi, konfidentsiaalseid menetlusi või isiklikke andmeid, mis võivad sattuda nende käsutusse tööülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

b)

ilma et see piiraks muude asjakohaste sanktsioonide või distsiplinaarmeetmete kohaldamist, peab inspektoritel olema kohustus mitte avaldada (isegi pärast teenistusest lahkumist) mis tahes ärisaladusi, konfidentsiaalseid menetlusi või isiklikke andmeid, mis võivad sattuda nende käsutusse tööülesannete täitmisel.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 b – lõige 13 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 13.
     
  Inspektorid esitavad liikmesriigi pädevale asutusele iga kontrolli kohta aruande. Aruande üks koopia (inglise keeles või laeva töökeeles) edastatakse laeva kaptenile ning veel üks koopia pannakse meremeeste teavitamiseks üles laeva teadetetahvlile ja saadetakse taotluse alusel nende esindajatele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

13.
     
  Inspektorid esitavad liikmesriigi pädevale asutusele iga kontrolli kohta aruande. Aruande üks koopia (inglise keeles või laeva töökeeles) edastatakse laeva kaptenile ning veel üks koopia pannakse meremeeste teavitamiseks üles laeva teadetetahvlile ja saadetakse taotluse alusel nende esindajatele.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 b – lõige 14 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 14.
     
  Iga liikmesriigi pädev asutus säilitab selle riigi lipu all sõitvatel laevadel teostatud meremeeste töö- ja elutingimuste kontrolliga seonduvaid andmeid. Kõnealune asutus avaldab pärast aasta lõppu mõistliku aja jooksul (hiljemalt kuue kuu jooksul) kontrollitegevuse kohta aastaaruande. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

14.
     
  Iga liikmesriigi pädev asutus säilitab selle riigi lipu all sõitvatel laevadel teostatud meremeeste töö- ja elutingimuste kontrolliga seonduvaid andmeid. Kõnealune asutus avaldab pärast aasta lõppu mõistliku aja jooksul (hiljemalt kuue kuu jooksul) kontrollitegevuse kohta aastaaruande.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 b – lõige 15 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 15.
     
  Suuremale vahejuhtumile järgnenud uurimise puhul esitatakse aruanne asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt ühe kuu jooksul pärast uurimise lõppu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

15.
     
  Suuremale vahejuhtumile järgnenud uurimise puhul esitatakse aruanne asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt ühe kuu jooksul pärast uurimise lõppu.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 b – lõige 16 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 16.
     
  Kui käesoleva artikli põhjal viiakse läbi uurimine või võetakse meetmeid, tehakse mõistlikkuse piires kõik võimalikud jõupingutused selleks, et vältida laeva tarbetut kinnipidamist või alusetuid viivitusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

16.
     
  Kui käesoleva artikli põhjal viiakse läbi uurimine või võetakse meetmeid, tehakse mõistlikkuse piires kõik võimalikud jõupingutused selleks, et vältida laeva tarbetut kinnipidamist või alusetuid viivitusi.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 b – lõige 17 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 17.
     
  Inspektorite volituste õigusvastase kasutamise tagajärjel tekitatud igasugune kahju hüvitatakse vastavalt riiklikele õigusaktidele ja -normidele. Igal sellisel juhul lasub tõendamiskohustus kaebuse esitajal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

17.
     
  Inspektorite volituste õigusvastase kasutamise tagajärjel tekitatud igasugune kahju hüvitatakse vastavalt riiklikele õigusaktidele ja -normidele. Igal sellisel juhul lasub tõendamiskohustus kaebuse esitajal.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 b – lõige 18 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 18.
     
  Iga liikmesriik kehtestab direktiivi 2009/13/EÜ nõuete (sh meremeeste õiguste) rikkumise eest ning inspektorite takistamise eest töökohustuste täitmisel piisavad karistused ja muud parandusmeetmed ning jõustab neid tulemuslikult. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

18.
     
  Iga liikmesriik kehtestab direktiivi 2009/13/EÜ nõuete (sh meremeeste õiguste) rikkumise eest ning inspektorite takistamise eest töökohustuste täitmisel piisavad karistused ja muud parandusmeetmed ning jõustab neid tulemuslikult.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui liikmesriigile esitatakse kaebus, mida ta ei loe selgelt alusetuks,
  või kui ta saab tõendeid selle kohta
  ,
  et tema lipu all sõitev laev ei vasta direktiivi 2009/13/EÜ nõuetele
  , või
  kui selle rakendusmeetmetes esineb tõsiseid puudusi
  , peab kõnealune liikmesriik võtma vajalikud meetmed juhtumi uurimiseks ja selle tagamiseks, et võimalikud puudused kõrvaldatakse. | 1.   Kui liikmesriigile esitatakse kaebus, mida ta ei loe selgelt alusetuks,
  võttes arvesse rahvusvahelist tööõigust
  ,
  nagu meretöönormide konventsioon
  , või
  direktiivi 2009/13/EÜ sätteid
  , peab kõnealune liikmesriik võtma vajalikud meetmed juhtumi uurimiseks ja selle tagamiseks, et võimalikud puudused kõrvaldatakse. |
| | Kui liikmesriik saab kontrolli tulemusena tõendeid selle kohta, et tema lipu all sõitev laev ei vasta direktiivi 2009/13/EÜ nõuetele, või selle kohta, et direktiivi rakendusmeetmetes esineb tõsiseid puudusi, peab kõnealune liikmesriik võtma vajalikud meetmed juhtumi uurimiseks ja selle tagamiseks, et võimalikud puudused kõrvaldatakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui liikmesriigile esitatakse kaebus, mida ta ei loe selgelt alusetuks,
  või kui ta saab tõendeid selle kohta
  ,
  et tema lipu all sõitev laev ei vasta direktiivi 2009/13/EÜ nõuetele
  , või
  kui selle rakendusmeetmetes esineb tõsiseid puudusi
  , peab kõnealune liikmesriik võtma vajalikud meetmed juhtumi uurimiseks ja selle tagamiseks, et võimalikud puudused kõrvaldatakse.

1.   Kui liikmesriigile esitatakse kaebus, mida ta ei loe selgelt alusetuks,
  võttes arvesse rahvusvahelist tööõigust
  ,
  nagu meretöönormide konventsioon
  , või
  direktiivi 2009/13/EÜ sätteid
  , peab kõnealune liikmesriik võtma vajalikud meetmed juhtumi uurimiseks ja selle tagamiseks, et võimalikud puudused kõrvaldatakse.

Kui liikmesriik saab kontrolli tulemusena tõendeid selle kohta, et tema lipu all sõitev laev ei vasta direktiivi 2009/13/EÜ nõuetele, või selle kohta, et direktiivi rakendusmeetmetes esineb tõsiseid puudusi, peab kõnealune liikmesriik võtma vajalikud meetmed juhtumi uurimiseks ja selle tagamiseks, et võimalikud puudused kõrvaldatakse.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Kaebuste käsitlemise eest vastutavad isikud
  käsitavad konfidentsiaalsena mis tahes sellise kaebuse allikat, milles viidatakse meremeeste töö- ja elutingimustega seonduvale ohule või puudusele või õigus- ja haldusnormide eiramisele, ning hoiduvad reederit, tema esindajat või laeva käitajat teavitamast sellest, et kontroll viidi läbi kõnealusest kaebusest tulenevalt. | 2.   
  Töötajad
  käsitavad konfidentsiaalsena mis tahes sellise kaebuse allikat, milles viidatakse meremeeste töö- ja elutingimustega seonduvale ohule või puudusele või õigus- ja haldusnormide eiramisele, ning hoiduvad reederit, tema esindajat või laeva käitajat teavitamast sellest, et kontroll viidi läbi kõnealusest kaebusest tulenevalt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Kaebuste käsitlemise eest vastutavad isikud
  käsitavad konfidentsiaalsena mis tahes sellise kaebuse allikat, milles viidatakse meremeeste töö- ja elutingimustega seonduvale ohule või puudusele või õigus- ja haldusnormide eiramisele, ning hoiduvad reederit, tema esindajat või laeva käitajat teavitamast sellest, et kontroll viidi läbi kõnealusest kaebusest tulenevalt.

2.   
  Töötajad
  käsitavad konfidentsiaalsena mis tahes sellise kaebuse allikat, milles viidatakse meremeeste töö- ja elutingimustega seonduvale ohule või puudusele või õigus- ja haldusnormide eiramisele, ning hoiduvad reederit, tema esindajat või laeva käitajat teavitamast sellest, et kontroll viidi läbi kõnealusest kaebusest tulenevalt.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 a – lõige 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 5 a |
| | Kaebuste esitamise kord pardal |
| | 1.
     
  Iga liikmesriik nõuab, et tema lipu all sõitvate laevade pardal kehtib meremeeste poolt direktiivi 2009/13/EÜ nõuete (sh meremeeste õiguste) rikkumise kohta esitatud kaebuste käsitlemise õiglane, tõhus ja kiire kord. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 5 a

Kaebuste esitamise kord pardal

1.
     
  Iga liikmesriik nõuab, et tema lipu all sõitvate laevade pardal kehtib meremeeste poolt direktiivi 2009/13/EÜ nõuete (sh meremeeste õiguste) rikkumise kohta esitatud kaebuste käsitlemise õiglane, tõhus ja kiire kord.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 a – lõige 2 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2.
     
  Liikmesriik keelab meremeeste tagakiusamise kaebuse esitamise eest ja karistab sellist tagakiusamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Liikmesriik keelab meremeeste tagakiusamise kaebuse esitamise eest ja karistab sellist tagakiusamist.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 a – lõige 3 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3.
     
  Käesoleva artikli sätted ei piira meremehe õigust taotleda kaebuste lahendamist mis tahes õigusvahendite abil, mida meremees peab asjakohaseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Käesoleva artikli sätted ei piira meremehe õigust taotleda kaebuste lahendamist mis tahes õigusvahendite abil, mida meremees peab asjakohaseks.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 a – lõige 4 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Ilma et see piiraks riigi seaduste või eeskirjade või kollektiivkokkulepete kohaldamisala võimalikku suuremat ulatust, võivad meremehed pardal kehtivat korda kasutada kaebuste esitamiseks igasugustes küsimustes, milles nad väidavad direktiivi 2009/13/EÜ nõuete (sh meremeeste õiguste) rikkumist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Ilma et see piiraks riigi seaduste või eeskirjade või kollektiivkokkulepete kohaldamisala võimalikku suuremat ulatust, võivad meremehed pardal kehtivat korda kasutada kaebuste esitamiseks igasugustes küsimustes, milles nad väidavad direktiivi 2009/13/EÜ nõuete (sh meremeeste õiguste) rikkumist.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 a – lõige 5 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5.
     
  Iga liikmesriik tagab, et tema õigus- ja haldusnormides on lõigetes 1–3 esitatud nõuete täitmiseks ette nähtud asjakohane pardal kehtiv kaebuste esitamise kord. Selline kord on mõeldud kaebuste lahendamiseks võimalikult madalal tasandil. Sellegipoolest on meremeestel igal juhul õigus kaevata otse kaptenile ja ka vastavatele välisametiasutustele, kui nad peavad seda vajalikuks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.
     
  Iga liikmesriik tagab, et tema õigus- ja haldusnormides on lõigetes 1–3 esitatud nõuete täitmiseks ette nähtud asjakohane pardal kehtiv kaebuste esitamise kord. Selline kord on mõeldud kaebuste lahendamiseks võimalikult madalal tasandil. Sellegipoolest on meremeestel igal juhul õigus kaevata otse kaptenile ja ka vastavatele välisametiasutustele, kui nad peavad seda vajalikuks.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 a – lõige 6 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6.
     
  Kaebuste esitamise kord pardal peab hõlmama meremehe õigust nõustamisele või esindamisele kaebamismenetluses, samuti meremeeste kaitset võimaliku tagakiusamise eest kaebuse esitamise pärast. Tagakiusamise mõiste hõlmab meremehe suhtes vaenulikku tegevust kaebuse pärast, mis ei ole ilmselgelt esitatud pahatahtlikult või kellegi ärritamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.
     
  Kaebuste esitamise kord pardal peab hõlmama meremehe õigust nõustamisele või esindamisele kaebamismenetluses, samuti meremeeste kaitset võimaliku tagakiusamise eest kaebuse esitamise pärast. Tagakiusamise mõiste hõlmab meremehe suhtes vaenulikku tegevust kaebuse pärast, mis ei ole ilmselgelt esitatud pahatahtlikult või kellegi ärritamiseks.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 a – lõige 7 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7.
     
  Lisaks meremeeste töölepingu koopiale antakse kõikidele meremeestele laeva pardal kehtiva kaebuste esitamise korra kirjalik selgitus. See sisaldab lipuriigis ja – kui see on erinev – ka meremeeste elukohariigis asuva pädeva asutuse kontaktandmeid, samuti nende isikute nimesid, kes on määratud andma pardal meremeestele konfidentsiaalset ja erapooletut nõu nende kaebuse asjus ja abistama neid muul viisil pardal kehtiva kaebuste esitamise korra järgimisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.
     
  Lisaks meremeeste töölepingu koopiale antakse kõikidele meremeestele laeva pardal kehtiva kaebuste esitamise korra kirjalik selgitus. See sisaldab lipuriigis ja – kui see on erinev – ka meremeeste elukohariigis asuva pädeva asutuse kontaktandmeid, samuti nende isikute nimesid, kes on määratud andma pardal meremeestele konfidentsiaalset ja erapooletut nõu nende kaebuse asjus ja abistama neid muul viisil pardal kehtiva kaebuste esitamise korra järgimisel.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 b – lõige 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 5 b |
| | Tööjõu vahendamisega seotud kohustused |
| | 1.
     
  Ilma et see piiraks liikmesriigi vastutust meremeeste töö- ja elutingimuste eest tema lipu all sõitvatel laevadel, vastutab liikmesriik käesolevas artiklis sätestatud määral ka käesolevas artiklis sätestatud nõuete rakendamise tagamise eest seoses asjaomase liikmesriigi kodanikest, elanikest või muudest selle territooriumi asukatest meremeeste töölevärbamise ja -paigutamisega ning meremeeste sotsiaalkindlustuskaitsega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 5 b

Tööjõu vahendamisega seotud kohustused

1.
     
  Ilma et see piiraks liikmesriigi vastutust meremeeste töö- ja elutingimuste eest tema lipu all sõitvatel laevadel, vastutab liikmesriik käesolevas artiklis sätestatud määral ka käesolevas artiklis sätestatud nõuete rakendamise tagamise eest seoses asjaomase liikmesriigi kodanikest, elanikest või muudest selle territooriumi asukatest meremeeste töölevärbamise ja -paigutamisega ning meremeeste sotsiaalkindlustuskaitsega.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 b – lõige 2 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2.
     
  Iga liikmesriik täidab kontrolli- ja järelevalvesüsteemi abil käesolevast artiklist tulenevaid kohustusi seoses tema territooriumil pakutavate meremeeste töölevärbamise ja -paigutamise teenuste osutamise ja pakkumisega, kasutades ka kohtumenetlusi, kui lõigetes 4 ja 6 ette nähtud litsentsimis- ja muid tegevusnõudeid on rikutud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Iga liikmesriik täidab kontrolli- ja järelevalvesüsteemi abil käesolevast artiklist tulenevaid kohustusi seoses tema territooriumil pakutavate meremeeste töölevärbamise ja -paigutamise teenuste osutamise ja pakkumisega, kasutades ka kohtumenetlusi, kui lõigetes 4 ja 6 ette nähtud litsentsimis- ja muid tegevusnõudeid on rikutud.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 b – lõige 3 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3.
     
  Üksikasjalikud nõuded lõike 1 rakendamiseks esitatakse lõigetes 7–18. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Üksikasjalikud nõuded lõike 1 rakendamiseks esitatakse lõigetes 7–18.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 b – lõige 4 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Iga liikmesriik, kes pakub meremeestele riiklikke töölevärbamise ja -paigutamise teenuseid, tagab, et seda teenust osutatakse nõuetekohaselt ja et seejuures kaitstakse ja edendatakse meremeeste tööalaseid õigusi kooskõlas direktiivi 2009/13/EÜ sätetega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Iga liikmesriik, kes pakub meremeestele riiklikke töölevärbamise ja -paigutamise teenuseid, tagab, et seda teenust osutatakse nõuetekohaselt ja et seejuures kaitstakse ja edendatakse meremeeste tööalaseid õigusi kooskõlas direktiivi 2009/13/EÜ sätetega.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 b – lõige 5 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5.
     
  Iga liikmesriik kehtestab tõhusa kontrolli- ja järelevalvesüsteemi, et jõustada tööjõu vahendamise valdkonnas käesolevast artiklist tulenevaid kohustusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.
     
  Iga liikmesriik kehtestab tõhusa kontrolli- ja järelevalvesüsteemi, et jõustada tööjõu vahendamise valdkonnas käesolevast artiklist tulenevaid kohustusi.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 b – lõige 6 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6.
     
  Asjaomase liikmesriigi pädev asutus teostab selle liikmesriigi territooriumil meremeestele töölevärbamise ja -paigutamise teenuste pakkumise üle hoolikat järelevalvet ja kontrolli. Enne eraettevõttele liikmesriigi territooriumil tööhõiveteenuste pakkumiseks vajaliku litsentsi, sertifikaadi või muu sarnase loa väljastamist ja selle uuendamist kontrollitakse, et meremeestele töölevärbamise või -paigutamise teenuseid pakkuv asjaomane asutus järgib riiklikke õigusakte ja -norme. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.
     
  Asjaomase liikmesriigi pädev asutus teostab selle liikmesriigi territooriumil meremeestele töölevärbamise ja -paigutamise teenuste pakkumise üle hoolikat järelevalvet ja kontrolli. Enne eraettevõttele liikmesriigi territooriumil tööhõiveteenuste pakkumiseks vajaliku litsentsi, sertifikaadi või muu sarnase loa väljastamist ja selle uuendamist kontrollitakse, et meremeestele töölevärbamise või -paigutamise teenuseid pakkuv asjaomane asutus järgib riiklikke õigusakte ja -norme.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 b – lõige 7 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7.
     
  Rahvusvahelise Tööbüroo põhikirja artikli 22 kohaselt Rahvusvahelisele Tööbüroole esitatavates liikmesriikide aruannetes esitatakse teave käesoleva artikli lõikes 4 osutatud süsteemi kohta, sh meetod, mida kasutatakse nimetatud süsteemi tõhususe hindamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.
     
  Rahvusvahelise Tööbüroo põhikirja artikli 22 kohaselt Rahvusvahelisele Tööbüroole esitatavates liikmesriikide aruannetes esitatakse teave käesoleva artikli lõikes 4 osutatud süsteemi kohta, sh meetod, mida kasutatakse nimetatud süsteemi tõhususe hindamiseks.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 b – lõige 8 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 8.
     
  Kõikidel meremeestel on tasuta juurdepääs tõhusale, pädevale ja usaldusväärsele süsteemile, mille abil leida tööd laeval. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.
     
  Kõikidel meremeestel on tasuta juurdepääs tõhusale, pädevale ja usaldusväärsele süsteemile, mille abil leida tööd laeval.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 b – lõige 9 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9.
     
  Liikmesriigi territooriumil pakutavad meremeeste töölevärbamise ja -paigutamise teenused vastavad lõigetes 7–18 sätestatud normidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9.
     
  Liikmesriigi territooriumil pakutavad meremeeste töölevärbamise ja -paigutamise teenused vastavad lõigetes 7–18 sätestatud normidele.

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 b – lõige 10 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 10.
     
  Iga liikmesriik nõuab tema lipu all sõitvatel laevadel töötavate meremeeste huvides, et reederid, kes kasutavad meremeeste töölevärbamise ja -paigutamise teenuseid riikides, kus 2006. aasta meretöönormide konventsioon ei kehti, tagaksid nende teenuste vastavuse lõigetes 7–18 esitatud nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

10.
     
  Iga liikmesriik nõuab tema lipu all sõitvatel laevadel töötavate meremeeste huvides, et reederid, kes kasutavad meremeeste töölevärbamise ja -paigutamise teenuseid riikides, kus 2006. aasta meretöönormide konventsioon ei kehti, tagaksid nende teenuste vastavuse lõigetes 7–18 esitatud nõuetele.

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 b – lõige 11 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 11.
     
  Kui liikmesriigi territooriumil pakutakse meremeeste töölevärbamise ja -paigutamise teenuseid erasektoris ja kui nende teenuste pakkumise põhiline eesmärk on meremeeste töölevärbamine ja -paigutamine või kui selle kaudu värvatakse või paigutatakse tööle märkimisväärselt palju meremehi, osutatakse neid teenuseid ainult standardiseeritud litsentsimis- või sertifitseerimissüsteemi või muu reguleeriva süsteemi alusel. See süsteem kehtestatakse ning seda kohandatakse või muudetakse ainult pärast konsulteerimist reederite ja meremeeste asjaomaste organisatsioonidega. Kui esineb kahtlusi, kas käesolevat artiklit tuleb kohaldada töölevärbamise ja -paigutamise teenuste konkreetsele erasektoris pakkujale, lahendab selle küsimuse iga liikmesriigi pädev asutus pärast konsulteerimist reederite ja meremeeste asjaomaste organisatsioonidega. Meremeeste töölevärbamise ja -paigutamise teenuste liigset erasektorisse koondumist ei tohi julgustada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

11.
     
  Kui liikmesriigi territooriumil pakutakse meremeeste töölevärbamise ja -paigutamise teenuseid erasektoris ja kui nende teenuste pakkumise põhiline eesmärk on meremeeste töölevärbamine ja -paigutamine või kui selle kaudu värvatakse või paigutatakse tööle märkimisväärselt palju meremehi, osutatakse neid teenuseid ainult standardiseeritud litsentsimis- või sertifitseerimissüsteemi või muu reguleeriva süsteemi alusel. See süsteem kehtestatakse ning seda kohandatakse või muudetakse ainult pärast konsulteerimist reederite ja meremeeste asjaomaste organisatsioonidega. Kui esineb kahtlusi, kas käesolevat artiklit tuleb kohaldada töölevärbamise ja -paigutamise teenuste konkreetsele erasektoris pakkujale, lahendab selle küsimuse iga liikmesriigi pädev asutus pärast konsulteerimist reederite ja meremeeste asjaomaste organisatsioonidega. Meremeeste töölevärbamise ja -paigutamise teenuste liigset erasektorisse koondumist ei tohi julgustada.

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 b – lõige 12 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12.
     
  Kui liikmesriigi pädev asutus peab seda asjakohaseks ning on selles küsimuses konsulteerinud reederite ja meremeeste asjaomaste organisatsioonidega, kohaldatakse lõike 11 sätteid ka meremeeste organisatsiooni poolt liikmesriigi territooriumil pakutavate meremeeste töölevärbamise ja -paigutamise teenustele, isegi juhul, kui tegemist on asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele selle liikmesriigi kodanike värbamisega. Käesolevas lõikes esitatud sätteid kohaldatakse teenuste puhul, mis vastavad järgmistele tingimustele: |
| | a) | töölevärbamise ja -paigutamise teenust pakutakse asjaomase organisatsiooni ja reederi vahelise kollektiivläbirääkimise kokkuleppe alusel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

12.
     
  Kui liikmesriigi pädev asutus peab seda asjakohaseks ning on selles küsimuses konsulteerinud reederite ja meremeeste asjaomaste organisatsioonidega, kohaldatakse lõike 11 sätteid ka meremeeste organisatsiooni poolt liikmesriigi territooriumil pakutavate meremeeste töölevärbamise ja -paigutamise teenustele, isegi juhul, kui tegemist on asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele selle liikmesriigi kodanike värbamisega. Käesolevas lõikes esitatud sätteid kohaldatakse teenuste puhul, mis vastavad järgmistele tingimustele:

a)

töölevärbamise ja -paigutamise teenust pakutakse asjaomase organisatsiooni ja reederi vahelise kollektiivläbirääkimise kokkuleppe alusel;

| b) | nii meremeeste organisatsioon kui ka reeder asuvad liikmesriigi territooriumil; |
| --- | --- |

b)

nii meremeeste organisatsioon kui ka reeder asuvad liikmesriigi territooriumil;

| c) | liikmesriik on vastu võtnud riiklikud õigus- või haldusnormid või korra, et kinnitada või registreerida sellised kollektiivläbirääkimiste kokkulepped, mille alusel on õigus pakkuda töölevärbamise ja -paigutamise teenuseid; ning |
| --- | --- |

c)

liikmesriik on vastu võtnud riiklikud õigus- või haldusnormid või korra, et kinnitada või registreerida sellised kollektiivläbirääkimiste kokkulepped, mille alusel on õigus pakkuda töölevärbamise ja -paigutamise teenuseid; ning

| d) | töölevärbamise ja -paigutamise teenuseid osutatakse nõuetekohaselt ning meremeeste tööalaste õiguste kaitsmiseks ja edendamiseks on kehtestatud meetmed, mis on võrreldavad lõike 14 sätetega. |
| --- | --- |

d)

töölevärbamise ja -paigutamise teenuseid osutatakse nõuetekohaselt ning meremeeste tööalaste õiguste kaitsmiseks ja edendamiseks on kehtestatud meetmed, mis on võrreldavad lõike 14 sätetega.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 b – lõige 13 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 13.
     
  Lõigetes 1–18 esitatud sätete eesmärk ei ole mingil moel: |
| | a) | takistada liikmesriiki pakkumast meremeeste ja reederite vajaduste täitmiseks meremeestele töölevärbamise ja -paigutamise tasuta riiklikku teenust, kas riiklike tööturuasutuste poolt kõikidele töötajatele ja tööandjatele pakutavate teenuste raames või koordineerituna riiklike tööturuasutuste poolt; või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

13.
     
  Lõigetes 1–18 esitatud sätete eesmärk ei ole mingil moel:

a)

takistada liikmesriiki pakkumast meremeeste ja reederite vajaduste täitmiseks meremeestele töölevärbamise ja -paigutamise tasuta riiklikku teenust, kas riiklike tööturuasutuste poolt kõikidele töötajatele ja tööandjatele pakutavate teenuste raames või koordineerituna riiklike tööturuasutuste poolt; või

| b) | sundida liikmesriiki looma oma territooriumil süsteemi meremeeste töölevärbamise ja -paigutamise teenuste pakkumiseks erasektoris. |
| --- | --- |

b)

sundida liikmesriiki looma oma territooriumil süsteemi meremeeste töölevärbamise ja -paigutamise teenuste pakkumiseks erasektoris.

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 b – lõige 14 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 14.
     
  Liikmesriik, kes võtab vastu käesoleva artikli lõikes 11 osutatud süsteemi, tagab oma õigus- ja haldusnormide või muude meetmetega vähemalt järgmise: |
| | a) | meremeeste töölevärbamise ja -paigutamise teenuste osutamisel ei tohi kasutada selliseid vahendeid, mehhanisme või nimekirju, mille eesmärk on takistada või tõkestada meremehel saada tööd, mille jaoks tal on piisav kvalifikatsioon; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

14.
     
  Liikmesriik, kes võtab vastu käesoleva artikli lõikes 11 osutatud süsteemi, tagab oma õigus- ja haldusnormide või muude meetmetega vähemalt järgmise:

a)

meremeeste töölevärbamise ja -paigutamise teenuste osutamisel ei tohi kasutada selliseid vahendeid, mehhanisme või nimekirju, mille eesmärk on takistada või tõkestada meremehel saada tööd, mille jaoks tal on piisav kvalifikatsioon;

| b) | liikmesriik nõuab, et meremees ei tohi seoses tema töölevärbamise või -paigutamisega või meremehele töö pakkumisega kanda otseselt või kaudselt, tervenisti või osaliselt mitte mingisuguseid kulusid ega maksta tasusid – erandiks on kohustusliku riikliku tervisetõendi, meremeheraamatu ja passi või muu sarnase isikliku reisidokumendi saamise kulud, kuid see ei hõlma viisalõivude tasumist, sest need tasub reeder; ning |
| --- | --- |

b)

liikmesriik nõuab, et meremees ei tohi seoses tema töölevärbamise või -paigutamisega või meremehele töö pakkumisega kanda otseselt või kaudselt, tervenisti või osaliselt mitte mingisuguseid kulusid ega maksta tasusid – erandiks on kohustusliku riikliku tervisetõendi, meremeheraamatu ja passi või muu sarnase isikliku reisidokumendi saamise kulud, kuid see ei hõlma viisalõivude tasumist, sest need tasub reeder; ning

| c) | liikmesriik tagab, et tema territooriumil tegutsev meremeeste töölevärbamise ja -paigutamise teenuste osutaja:










  i) | peab kõikide meremeeste kohta, kes on teenusepakkuja kaudu tööle värvatud või paigutatud, ajakohastatud registrit, mis on liikmesriigi pädevale asutusele kontrollimiseks kättesaadav; |
| --- | --- | --- |

c)

liikmesriik tagab, et tema territooriumil tegutsev meremeeste töölevärbamise ja -paigutamise teenuste osutaja:

i)

peab kõikide meremeeste kohta, kes on teenusepakkuja kaudu tööle värvatud või paigutatud, ajakohastatud registrit, mis on liikmesriigi pädevale asutusele kontrollimiseks kättesaadav;

| ii) | tagab, et meremehi teavitatakse töölepingust tulenevatest õigustest ja kohustustest enne lepingu sõlmimist või selle sõlmimise käigus ning et kehtestatud on nõuetekohane kord selleks, et meremees saaks oma töölepingut uurida nii enne kui ka pärast selle allkirjastamist ning et talle antakse lepingu koopia; |
| --- | --- |

ii)

tagab, et meremehi teavitatakse töölepingust tulenevatest õigustest ja kohustustest enne lepingu sõlmimist või selle sõlmimise käigus ning et kehtestatud on nõuetekohane kord selleks, et meremees saaks oma töölepingut uurida nii enne kui ka pärast selle allkirjastamist ning et talle antakse lepingu koopia;

| iii) | kontrollib nii seda, et teenusepakkuja kaudu tööle värvatud või paigutatud meremehed on piisavalt kvalifitseeritud ja omavad asjaomase töö tegemiseks vajalikke dokumente, kui ka seda, et meremehe tööleping on kooskõlas kohaldatavate õigus- ja haldusnormidega ning töölepinguga seotud mis tahes kollektiivläbirääkimiste kokkuleppe tingimustega; |
| --- | --- |

iii)

kontrollib nii seda, et teenusepakkuja kaudu tööle värvatud või paigutatud meremehed on piisavalt kvalifitseeritud ja omavad asjaomase töö tegemiseks vajalikke dokumente, kui ka seda, et meremehe tööleping on kooskõlas kohaldatavate õigus- ja haldusnormidega ning töölepinguga seotud mis tahes kollektiivläbirääkimiste kokkuleppe tingimustega;

| iv) | kontrollib võimaluse piires, kas reederil on piisavalt vahendeid, et mitte jätta meremehi välisriigi sadamasse; |
| --- | --- |

iv)

kontrollib võimaluse piires, kas reederil on piisavalt vahendeid, et mitte jätta meremehi välisriigi sadamasse;

| v) | uurib kõiki teenusepakkuja tegevuse kohta esitatud kaebusi, vastab neile ning teavitab lahendamata kaebustest liikmesriigi pädevat asutust; |
| --- | --- |

v)

uurib kõiki teenusepakkuja tegevuse kohta esitatud kaebusi, vastab neile ning teavitab lahendamata kaebustest liikmesriigi pädevat asutust;

| vi) | kehtestab kaitsemehhanismi (kindlustuse või muude asjakohaste vahenditega), et hüvitada meremeestele võimalik rahaline kahju juhul, kui töölevärbamise või -paigutamise teenuse osutaja või meremehe töölepingu kohane reeder ei täida oma kohustusi. |
| --- | --- |

vi)

kehtestab kaitsemehhanismi (kindlustuse või muude asjakohaste vahenditega), et hüvitada meremeestele võimalik rahaline kahju juhul, kui töölevärbamise või -paigutamise teenuse osutaja või meremehe töölepingu kohane reeder ei täida oma kohustusi.

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 b – lõige 15 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 15.
     
  Asjaomase liikmesriigi pädev asutus tagab, et meremeestele töölevärbamise ja -paigutamise teenuste osutamise kohta esitatud võimalike kaebuste uurimiseks eksisteerivad asjakohased mehhanismid ja menetlused, millesse kaasatakse vajaduse korral ka nii reederite kui ka meremeeste esindajad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

15.
     
  Asjaomase liikmesriigi pädev asutus tagab, et meremeestele töölevärbamise ja -paigutamise teenuste osutamise kohta esitatud võimalike kaebuste uurimiseks eksisteerivad asjakohased mehhanismid ja menetlused, millesse kaasatakse vajaduse korral ka nii reederite kui ka meremeeste esindajad.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 b – lõige 16 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 16.
     
  Kui liikmesriik on ratifitseerinud 2006. aasta meretöönormide konventsiooni, siis pärast 12 kuu möödumist (alates päevast, mis järgneb konventsiooni ratifitseerimise registreerimisele Rahvusvahelise Tööbüroo peadirektori poolt) teavitab liikmesriik oma kodanikke võimaluse piires probleemidest, mis võivad tekkida, kui nad asuvad tööle sellise riigi lipu all sõitval laeval, kes ei ole 2006. aasta meretöönormide konventsiooni ratifitseerinud – kuni liikmesriik ei ole saanud kinnitust, et asjaomases riigis kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud normidega samaväärseid standardeid. Liikmesriigi poolt sellel eesmärgil võetud meetmed ei tohi olla vastuolus töötajate vaba liikumise põhimõttega, mis on sätestatud aluslepingutes, mille osalised liikmesriik ja muu asjaomane riik võivad olla. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

16.
     
  Kui liikmesriik on ratifitseerinud 2006. aasta meretöönormide konventsiooni, siis pärast 12 kuu möödumist (alates päevast, mis järgneb konventsiooni ratifitseerimise registreerimisele Rahvusvahelise Tööbüroo peadirektori poolt) teavitab liikmesriik oma kodanikke võimaluse piires probleemidest, mis võivad tekkida, kui nad asuvad tööle sellise riigi lipu all sõitval laeval, kes ei ole 2006. aasta meretöönormide konventsiooni ratifitseerinud – kuni liikmesriik ei ole saanud kinnitust, et asjaomases riigis kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud normidega samaväärseid standardeid. Liikmesriigi poolt sellel eesmärgil võetud meetmed ei tohi olla vastuolus töötajate vaba liikumise põhimõttega, mis on sätestatud aluslepingutes, mille osalised liikmesriik ja muu asjaomane riik võivad olla.

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 b – lõige 17 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 17.
     
  Iga liikmesriik, kellele kehtivad lõike 16 sätted, nõuab, et tema lipu all sõitvate laevade reederid, kes kasutavad meremeeste töölevärbamise ja -paigutamise teenuseid riikides või territooriumidel, kus 2006. aasta meretöönormide konventsioon ei kehti, tagaksid võimaluse piires, et asjaomased teenused vastavad lõigetes 7–18 osutatud tingimustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

17.
     
  Iga liikmesriik, kellele kehtivad lõike 16 sätted, nõuab, et tema lipu all sõitvate laevade reederid, kes kasutavad meremeeste töölevärbamise ja -paigutamise teenuseid riikides või territooriumidel, kus 2006. aasta meretöönormide konventsioon ei kehti, tagaksid võimaluse piires, et asjaomased teenused vastavad lõigetes 7–18 osutatud tingimustele.

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 b – lõige 18 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 18.
     
  Mitte ükski lõigetes 7–18 esitatud nõue ei vähenda reederi vastutust või kohustusi või liikmesriigi vastutust ja kohustusi asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvate laevade suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

18.
     
  Mitte ükski lõigetes 7–18 esitatud nõue ei vähenda reederi vastutust või kohustusi või liikmesriigi vastutust ja kohustusi asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvate laevade suhtes.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 5 c |
| | Läbivaatamisklausel |
| | Konventsiooni jõustumise kuupäevast alates tagab komisjon selle ülevõtmise liidu õigusesse ja selle kohaldamise liikmesriikide poolt. Komisjon võtab selleks vajalikud meetmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 5 c

Läbivaatamisklausel

Konventsiooni jõustumise kuupäevast alates tagab komisjon selle ülevõtmise liidu õigusesse ja selle kohaldamise liikmesriikide poolt. Komisjon võtab selleks vajalikud meetmed.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 5 d |
| | Aruanded |
| | Iga viie aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta. |
| | Aruandes hinnatakse liikmesriikide tulemusi lipuriigina ning pakutakse vajaduse korral täiendavaid meetmeid, et tagada konventsiooni ülevõtmine ja järgimine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 5 d

Aruanded

Iga viie aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta.

Aruandes hinnatakse liikmesriikide tulemusi lipuriigina ning pakutakse vajaduse korral täiendavaid meetmeid, et tagada konventsiooni ülevõtmine ja järgimine.

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0037/2013).

(2)  ELT L 131, 28.5.2009, lk 132.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/240 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/240

---

P7_TA(2013)0084

Ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavad otsetoetused (otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise kohta)

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad (COM(2011)0625/3 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD) – 2013/2528(RSP))

(2016/C 036/39)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 70 lõiget 2 ja artiklit 70a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 70 lõiget 2 ja artiklit 70a,

arvestades, et seadusandlikus ettepanekus esitatud rahastamispakett on vaid seadusandjale tehtud soovitus ning seda ei saa määrata kindlaks enne, kui jõutakse kokkuleppele ettepanekus võtta vastu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020;

otsustab alustada institutsioonidevahelisi läbirääkimisi järgmise mandaadi alusel:

MANDAAT

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele esitatud komisjoni teatises „Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks: toidu, loodusvarade ja territooriumiga seotud tulevikuprobleemide lahendamine” on sätestatud ühise põllumajanduspoliitika võimalikud probleemid, eesmärgid ja suundumused pärast 2013. aastat. Kõnealuse teatise üle peetavat arutelu arvesse võttes, tuleks ÜPPd reformida jõustumisega alates 1. jaanuarist 2014. Kõnealune reform peaks hõlmama kõiki ÜPP põhivahendeid, sealhulgas nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrust (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003). Arvestades reformi ulatust, on asjakohane tunnistada määrus (EÜ) nr 73/2009 kehtetuks ja asendada see uue määrusega.
  Võimaluse korral
  peaks
  reformiga
  sätteid tõhustama ja lihtsustama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele esitatud komisjoni teatises „Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks: toidu, loodusvarade ja territooriumiga seotud tulevikuprobleemide lahendamine” on sätestatud ühise põllumajanduspoliitika võimalikud probleemid, eesmärgid ja suundumused pärast 2013. aastat. Kõnealuse teatise üle peetavat arutelu arvesse võttes, tuleks ÜPPd reformida jõustumisega alates 1. jaanuarist 2014. Kõnealune reform peaks hõlmama kõiki ÜPP põhivahendeid, sealhulgas nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrust (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003). Arvestades reformi ulatust, on asjakohane tunnistada määrus (EÜ) nr 73/2009 kehtetuks ja asendada see uue määrusega.
  Võimaluse korral
  peaks
  reformiga
  sätteid tõhustama ja lihtsustama.

| (1) | Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele esitatud komisjoni teatises „Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks: toidu, loodusvarade ja territooriumiga seotud tulevikuprobleemide lahendamine” on sätestatud ühise põllumajanduspoliitika võimalikud probleemid, eesmärgid ja suundumused pärast 2013. aastat. Kõnealuse teatise üle peetavat arutelu arvesse võttes, tuleks ÜPPd reformida jõustumisega alates 1. jaanuarist 2014. Kõnealune reform peaks hõlmama kõiki ÜPP põhivahendeid, sealhulgas nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrust (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003). Arvestades reformi ulatust, on asjakohane tunnistada määrus (EÜ) nr 73/2009 kehtetuks ja asendada see uue määrusega.
  Reformiga
  peaks
  ka
  sätteid tõhustama ja lihtsustama. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele esitatud komisjoni teatises „Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks: toidu, loodusvarade ja territooriumiga seotud tulevikuprobleemide lahendamine” on sätestatud ühise põllumajanduspoliitika võimalikud probleemid, eesmärgid ja suundumused pärast 2013. aastat. Kõnealuse teatise üle peetavat arutelu arvesse võttes, tuleks ÜPPd reformida jõustumisega alates 1. jaanuarist 2014. Kõnealune reform peaks hõlmama kõiki ÜPP põhivahendeid, sealhulgas nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrust (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003). Arvestades reformi ulatust, on asjakohane tunnistada määrus (EÜ) nr 73/2009 kehtetuks ja asendada see uue määrusega.
  Reformiga
  peaks
  ka
  sätteid tõhustama ja lihtsustama.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1 a) | Vaja on tugevat ühist põllumajanduspoliitikat, mida toetab piisav eelarve, mida iseloomustab aastatega 2007–2013 võrreldes tegelik kasv, et võimaldada Euroopa Liidus igal ajal toota vajalikus koguses ja valikus kvaliteetseid toiduaineid ning aidata edendada tööhõivet, säilitada ja toota keskkonnahüvesid, võidelda kliimamuutuste vastu ja hallata territooriumi. ÜPP peaks ühtlasi põhinema põllumajandustootjate, muude sidusrühmade ja üldiselt kodanike jaoks kergesti mõistetavatel sätetel, et tagada rakendamise läbipaistvus, võimaldada järelevalvet ning vähendada ettevõtjate ja haldusasutuste kulusid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1 a)

Vaja on tugevat ühist põllumajanduspoliitikat, mida toetab piisav eelarve, mida iseloomustab aastatega 2007–2013 võrreldes tegelik kasv, et võimaldada Euroopa Liidus igal ajal toota vajalikus koguses ja valikus kvaliteetseid toiduaineid ning aidata edendada tööhõivet, säilitada ja toota keskkonnahüvesid, võidelda kliimamuutuste vastu ja hallata territooriumi. ÜPP peaks ühtlasi põhinema põllumajandustootjate, muude sidusrühmade ja üldiselt kodanike jaoks kergesti mõistetavatel sätetel, et tagada rakendamise läbipaistvus, võimaldada järelevalvet ning vähendada ettevõtjate ja haldusasutuste kulusid.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1 b) | Üks ÜPP reformi peamisi eesmärke ja põhinõudeid on halduskoormuse vähendamine. Seda eesmärki tuleks otsetoetuste kava asjaomaste sätete kujundamisel kindlalt arvesse võtta. Toetuskavade hulk ei tohiks ületada vajalikku määra ning põllumajandustootjad ja liikmesriigid peaksid olema võimelised täitma nendega seotud nõudeid ja kohustusi ilma liigse bürokraatiata. Tegelikkusest lähtuvaid piirnorme, mõistlikke miinimummäärasid ja asjakohast tasakaalu usalduse ja kontrolli vahel tuleks kasutada selleks, et vähendada tulevikus liikmesriikide ja toetusesaajate halduskoormust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1 b)

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Selleks et võtta arvesse toetuskavasid käsitlevaid uusi õigusakte, mida võidakse vastu võtta pärast käesoleva määruse jõustumist, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, et muuta käesoleva
  määrusega hõlmatud
  toetuskavade loetelu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Selleks et võtta arvesse toetuskavasid käsitlevaid uusi õigusakte, mida võidakse vastu võtta pärast käesoleva määruse jõustumist, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, et muuta käesoleva
  määrusega hõlmatud
  toetuskavade loetelu.

| (8) | Selleks et võtta arvesse toetuskavasid käsitlevaid uusi õigusakte, mida võidakse vastu võtta pärast käesoleva määruse jõustumist, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, et muuta käesoleva
  määruse I lisas sätestatud
  toetuskavade loetelu. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et võtta arvesse toetuskavasid käsitlevaid uusi õigusakte, mida võidakse vastu võtta pärast käesoleva määruse jõustumist, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, et muuta käesoleva
  määruse I lisas sätestatud
  toetuskavade loetelu.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Selleks et võtta arvesse konkreetseid uusi elemente ja tagada toetusesaajate kaitse, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, et
  sätestada täiendavad mõisted seoses käesoleva määruse kohase toetuse saamisega ning et
  kehtestada
  raamistik
  , mille alusel määratlevad liikmesriigid minimaalsed tegevused maa-alade hoidmiseks karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras, ning kriteeriumid, mida põllumajandustootjad peavad järgima selleks, et täita kohustust hoida põllumajandusmaa karjatamiseks ja harimiseks sobilikus seisukorras
  , samuti kriteeriumid, et määrata kindlaks rohu või muude rohttaimede ülekaal püsirohumaa puhul
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Selleks et võtta arvesse konkreetseid uusi elemente ja tagada toetusesaajate kaitse, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, et
  sätestada täiendavad mõisted seoses käesoleva määruse kohase toetuse saamisega ning et
  kehtestada
  raamistik
  , mille alusel määratlevad liikmesriigid minimaalsed tegevused maa-alade hoidmiseks karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras, ning kriteeriumid, mida põllumajandustootjad peavad järgima selleks, et täita kohustust hoida põllumajandusmaa karjatamiseks ja harimiseks sobilikus seisukorras
  , samuti kriteeriumid, et määrata kindlaks rohu või muude rohttaimede ülekaal püsirohumaa puhul
  .

| (9) | Selleks et võtta arvesse konkreetseid uusi elemente ja tagada toetusesaajate kaitse, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, et kehtestada
  kriteeriumid
  , mille alusel määratlevad liikmesriigid minimaalsed tegevused maa-alade hoidmiseks karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras, ning
  raamistik, mille alusel peavad liikmesriigid määratlema
  kriteeriumid, mida põllumajandustootjad peavad järgima selleks, et täita kohustust hoida põllumajandusmaa karjatamiseks ja harimiseks sobilikus seisukorras. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et võtta arvesse konkreetseid uusi elemente ja tagada toetusesaajate kaitse, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, et kehtestada
  kriteeriumid
  , mille alusel määratlevad liikmesriigid minimaalsed tegevused maa-alade hoidmiseks karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras, ning
  raamistik, mille alusel peavad liikmesriigid määratlema
  kriteeriumid, mida põllumajandustootjad peavad järgima selleks, et täita kohustust hoida põllumajandusmaa karjatamiseks ja harimiseks sobilikus seisukorras.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Selleks et tagada toetusesaajate õiguste kaitse, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, et kehtestada eeskirjad, milles käsitletakse liikmesriikide poolt põllumajandustootjate suhtes vastavalt finantsdistsipliinile kohaldatavate vähendamiste arvutamise alust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Selleks et tagada toetusesaajate õiguste kaitse, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, et kehtestada eeskirjad, milles käsitletakse liikmesriikide poolt põllumajandustootjate suhtes vastavalt finantsdistsipliinile kohaldatavate vähendamiste arvutamise alust.

välja jäetud

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Põllumajandustootjate eri toetuskavade kohaldamisest saadud kogemused on näidanud, et paljudel juhtudel olid toetusesaajateks
  ettevõtjad
  , kelle majanduslik eesmärk ei olnud kas üldse või oli üksnes vähesel määral suunatud põllumajanduslikule tegevusele,
  näiteks
  lennujaamad,
  raudtee-ettevõtjad,
  kinnisvaraettevõtjad
  ning
  spordiväljakuid haldavad ettevõtjad.
  Toetuse sihipärasema eraldamise tagamiseks peaksid liikmesriigid hoiduma otsetoetuste maksmisest kõnealustele füüsilistele või juriidilistele isikutele.
  Osalise tööajaga väikepõllumajandustootjad edendavad otseselt maapiirkondade elujõulisust, seepärast peaksid nad otsetoetusi siiski saama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Põllumajandustootjate eri toetuskavade kohaldamisest saadud kogemused on näidanud, et paljudel juhtudel olid toetusesaajateks
  ettevõtjad
  , kelle majanduslik eesmärk ei olnud kas üldse või oli üksnes vähesel määral suunatud põllumajanduslikule tegevusele,
  näiteks
  lennujaamad,
  raudtee-ettevõtjad,
  kinnisvaraettevõtjad
  ning
  spordiväljakuid haldavad ettevõtjad.
  Toetuse sihipärasema eraldamise tagamiseks peaksid liikmesriigid hoiduma otsetoetuste maksmisest kõnealustele füüsilistele või juriidilistele isikutele.
  Osalise tööajaga väikepõllumajandustootjad edendavad otseselt maapiirkondade elujõulisust, seepärast peaksid nad otsetoetusi siiski saama.

| (13) | Põllumajandustootjate eri toetuskavade kohaldamisest saadud kogemused on näidanud, et paljudel juhtudel olid toetusesaajateks
  füüsilised ja juriidilised isikud
  , kelle majanduslik eesmärk ei olnud kas üldse või oli üksnes vähesel määral suunatud põllumajanduslikule tegevusele
  . Et tagada toetuse parem sihipärane eraldamine ja kajastada riikide olukordi võimalikult täpselt
  ,
  on tähtis, et vastutus „aktiivse põllumajandustootja” määratlemise eest antakse liikmesriikidele. Seega peaksid nad hoiduma otsetoetuste maksmisest niisugustele üksustele nagu transpordiettevõtted,
  lennujaamad, kinnisvaraettevõtjad, spordiväljakuid haldavad ettevõtjad
  , puhkeküla või -laagrit haldavad ettevõtjad ja kaevandusettevõtjad, kui need üksused ei suuda tõestada, et täidavad aktiivse põllumajandustootja määratluse kriteeriume
  . Osalise tööajaga väikepõllumajandustootjad edendavad otseselt maapiirkondade elujõulisust, seepärast peaksid nad otsetoetusi siiski saama. |
| --- | --- |

(13)

Põllumajandustootjate eri toetuskavade kohaldamisest saadud kogemused on näidanud, et paljudel juhtudel olid toetusesaajateks
  füüsilised ja juriidilised isikud
  , kelle majanduslik eesmärk ei olnud kas üldse või oli üksnes vähesel määral suunatud põllumajanduslikule tegevusele
  . Et tagada toetuse parem sihipärane eraldamine ja kajastada riikide olukordi võimalikult täpselt
  ,
  on tähtis, et vastutus „aktiivse põllumajandustootja” määratlemise eest antakse liikmesriikidele. Seega peaksid nad hoiduma otsetoetuste maksmisest niisugustele üksustele nagu transpordiettevõtted,
  lennujaamad, kinnisvaraettevõtjad, spordiväljakuid haldavad ettevõtjad
  , puhkeküla või -laagrit haldavad ettevõtjad ja kaevandusettevõtjad, kui need üksused ei suuda tõestada, et täidavad aktiivse põllumajandustootja määratluse kriteeriume
  . Osalise tööajaga väikepõllumajandustootjad edendavad otseselt maapiirkondade elujõulisust, seepärast peaksid nad otsetoetusi siiski saama.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Põllumajandustootjate vahelist otsese sissetulekutoetuse jaotamist iseloomustab asjaolu, et toetussummad on jaotatud ebaproportsionaalselt pigem mõnede suurte toetusesaajate vahel. Mastaabisäästu tõttu ei vaja suured toetusesaajad samal tasemel kogutoetust selleks, et sissetulekutoetus täidaks tõhusalt oma eesmärki. Lisaks võimaldab suurte toetusesaajate kohanemisvõime neil madalama kogutoetuse tasemega lihtsamalt tegutseda. Seepärast on õiglane võtta suurte toetusesaajate suhtes kasutusele süsteem, kus toetuse taset vähendatakse järk-järgult ja lõpuks piiratakse, et parandada toetuste jaotamist põllumajandustootjate vahel. Sellise süsteemi puhul võetakse siiski arvesse
  palgaliste töötajate tööjõumahtu
  ebaproportsionaalse mõju vältimiseks suurtes paljude töötajatega põllumajandusettevõtetes. Kõnealuseid maksimumtasemeid ei peaks kohaldama toetuste suhtes, mida antakse kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade korral, kuna kasutoovad eesmärgid, mille poole püüeldakse, võivad selle tulemusel väheneda. Selleks et toetuse piiramine oleks tulemuslik, peaksid liikmesriigid kehtestama mõned kriteeriumid, et vältida põllumajandustootjate kuritahtlikku tegevust nendest mõjudest kõrvale hoidmiseks. Suurtele põllumajandustootjatele antavate toetuste vähendamisest ja piiramisest tulenevad summad peaks jääma liikmesriikidele, kus need tekkisid ja neid tuleks kasutada märkimisväärsel määral innovatsioonile kaasaaitavate projektide rahastamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu [kuupäev] määrusele nr [...] Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta [maaelu arengu määrus]. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Põllumajandustootjate vahelist otsese sissetulekutoetuse jaotamist iseloomustab asjaolu, et toetussummad on jaotatud ebaproportsionaalselt pigem mõnede suurte toetusesaajate vahel. Mastaabisäästu tõttu ei vaja suured toetusesaajad samal tasemel kogutoetust selleks, et sissetulekutoetus täidaks tõhusalt oma eesmärki. Lisaks võimaldab suurte toetusesaajate kohanemisvõime neil madalama kogutoetuse tasemega lihtsamalt tegutseda. Seepärast on õiglane võtta suurte toetusesaajate suhtes kasutusele süsteem, kus toetuse taset vähendatakse järk-järgult ja lõpuks piiratakse, et parandada toetuste jaotamist põllumajandustootjate vahel. Sellise süsteemi puhul võetakse siiski arvesse
  palgaliste töötajate tööjõumahtu
  ebaproportsionaalse mõju vältimiseks suurtes paljude töötajatega põllumajandusettevõtetes. Kõnealuseid maksimumtasemeid ei peaks kohaldama toetuste suhtes, mida antakse kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade korral, kuna kasutoovad eesmärgid, mille poole püüeldakse, võivad selle tulemusel väheneda. Selleks et toetuse piiramine oleks tulemuslik, peaksid liikmesriigid kehtestama mõned kriteeriumid, et vältida põllumajandustootjate kuritahtlikku tegevust nendest mõjudest kõrvale hoidmiseks. Suurtele põllumajandustootjatele antavate toetuste vähendamisest ja piiramisest tulenevad summad peaks jääma liikmesriikidele, kus need tekkisid ja neid tuleks kasutada märkimisväärsel määral innovatsioonile kaasaaitavate projektide rahastamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu [kuupäev] määrusele nr [...] Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta [maaelu arengu määrus].

| (15) | Põllumajandustootjate vahelist otsese sissetulekutoetuse jaotamist iseloomustab asjaolu, et toetussummad on jaotatud ebaproportsionaalselt pigem mõnede suurte toetusesaajate vahel. Mastaabisäästu tõttu ei vaja suured toetusesaajad samal tasemel kogutoetust selleks, et sissetulekutoetus täidaks tõhusalt oma eesmärki. Lisaks võimaldab suurte toetusesaajate kohanemisvõime neil madalama kogutoetuse tasemega lihtsamalt tegutseda. Seepärast on õiglane võtta suurte toetusesaajate suhtes kasutusele süsteem, kus toetuse taset vähendatakse järk-järgult ja lõpuks piiratakse, et parandada toetuste jaotamist põllumajandustootjate vahel. Sellise süsteemi puhul võetakse siiski arvesse
  kasutatud tööjõudu (sealhulgas palgad ja töövõtja kulud)
  ebaproportsionaalse mõju vältimiseks suurtes paljude töötajatega põllumajandusettevõtetes. Kõnealuseid maksimumtasemeid ei peaks kohaldama toetuste suhtes, mida antakse kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade korral, kuna kasutoovad eesmärgid, mille poole püüeldakse, võivad selle tulemusel väheneda. Selleks et toetuse piiramine oleks tulemuslik, peaksid liikmesriigid kehtestama mõned kriteeriumid, et vältida põllumajandustootjate kuritahtlikku tegevust nendest mõjudest kõrvale hoidmiseks. Suurtele põllumajandustootjatele antavate toetuste vähendamisest ja piiramisest tulenevad summad peaks jääma liikmesriikidele, kus need tekkisid, ja neid tuleks kasutada märkimisväärsel määral innovatsioonile
  ja maaelu arengule
  kaasaaitavate projektide rahastamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu [kuupäev] määrusele nr [...] Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta [maaelu arengu määrus].
  Seejärel on liikmesriikidel võimalik eraldada toetuste piiramisest saadud summad nendele suurtele põllumajandustootjatele, kelle suhtes nimetatud toetuste piiramist kohaldati, et nad saaksid investeerida innovatsiooni. |
| --- | --- |

(15)

Põllumajandustootjate vahelist otsese sissetulekutoetuse jaotamist iseloomustab asjaolu, et toetussummad on jaotatud ebaproportsionaalselt pigem mõnede suurte toetusesaajate vahel. Mastaabisäästu tõttu ei vaja suured toetusesaajad samal tasemel kogutoetust selleks, et sissetulekutoetus täidaks tõhusalt oma eesmärki. Lisaks võimaldab suurte toetusesaajate kohanemisvõime neil madalama kogutoetuse tasemega lihtsamalt tegutseda. Seepärast on õiglane võtta suurte toetusesaajate suhtes kasutusele süsteem, kus toetuse taset vähendatakse järk-järgult ja lõpuks piiratakse, et parandada toetuste jaotamist põllumajandustootjate vahel. Sellise süsteemi puhul võetakse siiski arvesse
  kasutatud tööjõudu (sealhulgas palgad ja töövõtja kulud)
  ebaproportsionaalse mõju vältimiseks suurtes paljude töötajatega põllumajandusettevõtetes. Kõnealuseid maksimumtasemeid ei peaks kohaldama toetuste suhtes, mida antakse kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade korral, kuna kasutoovad eesmärgid, mille poole püüeldakse, võivad selle tulemusel väheneda. Selleks et toetuse piiramine oleks tulemuslik, peaksid liikmesriigid kehtestama mõned kriteeriumid, et vältida põllumajandustootjate kuritahtlikku tegevust nendest mõjudest kõrvale hoidmiseks. Suurtele põllumajandustootjatele antavate toetuste vähendamisest ja piiramisest tulenevad summad peaks jääma liikmesriikidele, kus need tekkisid, ja neid tuleks kasutada märkimisväärsel määral innovatsioonile
  ja maaelu arengule
  kaasaaitavate projektide rahastamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu [kuupäev] määrusele nr [...] Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta [maaelu arengu määrus].
  Seejärel on liikmesriikidel võimalik eraldada toetuste piiramisest saadud summad nendele suurtele põllumajandustootjatele, kelle suhtes nimetatud toetuste piiramist kohaldati, et nad saaksid investeerida innovatsiooni.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Selleks et tagada toetuse parem jaotamine liidu põllumajandusmaade vahel, sealhulgas liikmesriikides, kes kohaldasid määrusega (EÜ) nr 73/2009 kehtestatud ühtse pindalatoetuse kava, peaks uus põhitoetuskava asendama ühtse otsemaksete kava, mis kehtestati nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ning mille kohaldamist jätkati määrusega (EÜ) nr 73/2009, mis liitis varasemad toetusmehhanismid üheks tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste kavaks.
  Selline üleminek tähendab kõnealuste määruste alusel saadud toetusõiguste aegumist ning uute jaotamist, kuid siiski põhineks see kava esimesel rakendamisaastal põllumajandustootjate käsutuses olevatel toetuskõlblikel hektaritel
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Selleks et tagada toetuse parem jaotamine liidu põllumajandusmaade vahel, sealhulgas liikmesriikides, kes kohaldasid määrusega (EÜ) nr 73/2009 kehtestatud ühtse pindalatoetuse kava, peaks uus põhitoetuskava asendama ühtse otsemaksete kava, mis kehtestati nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ning mille kohaldamist jätkati määrusega (EÜ) nr 73/2009, mis liitis varasemad toetusmehhanismid üheks tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste kavaks.
  Selline üleminek tähendab kõnealuste määruste alusel saadud toetusõiguste aegumist ning uute jaotamist, kuid siiski põhineks see kava esimesel rakendamisaastal põllumajandustootjate käsutuses olevatel toetuskõlblikel hektaritel
  .

| (20) | Selleks et tagada toetuse parem jaotamine liidu põllumajandusmaade vahel, sealhulgas liikmesriikides, kes kohaldasid määrusega (EÜ) nr 73/2009 kehtestatud ühtse pindalatoetuse kava, peaks uus põhitoetuskava asendama ühtse otsemaksete kava, mis kehtestati nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ning mille kohaldamist jätkati määrusega (EÜ) nr 73/2009, mis liitis varasemad toetusmehhanismid üheks tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste kavaks.
  Liikmesriigid peaksid muutma oma olemasolevaid toetussüsteeme, et viia need kooskõlla käesoleva määrusega, kaotamata tingimata oma praeguseid otsetoetuste mudeleid
  . |
| --- | --- |

(20)

Selleks et tagada toetuse parem jaotamine liidu põllumajandusmaade vahel, sealhulgas liikmesriikides, kes kohaldasid määrusega (EÜ) nr 73/2009 kehtestatud ühtse pindalatoetuse kava, peaks uus põhitoetuskava asendama ühtse otsemaksete kava, mis kehtestati nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ning mille kohaldamist jätkati määrusega (EÜ) nr 73/2009, mis liitis varasemad toetusmehhanismid üheks tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste kavaks.
  Liikmesriigid peaksid muutma oma olemasolevaid toetussüsteeme, et viia need kooskõlla käesoleva määrusega, kaotamata tingimata oma praeguseid otsetoetuste mudeleid
  .

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Seoses eri sektorite järgneva integreerimisega ühtsesse otsemaksete kavasse ja põllumajandustootjatele antud järgneva kohandamisperioodiga on üha keerulisem põhjendada ajaloolistel võrdlussummadel põhinevate hektaripõhise toetuse tasemete märkimisväärsete individuaalsete erinevuste olemasolu. Seepärast peaks otsest sissetulekutoetust jaotama liikmesriikide vahel õiglasemalt, vähendades seost ajalooliste võrdlussummadega ning võttes arvesse liidu üldist eelarveolukorda. Selleks et tagada
  otsetoetuste
  võrdsem jaotus
  ,
  võttes ühtlasi arvesse siiani eksisteerivaid palga- ja sisendkulude erinevusi,
  tuleks otsetoetuste
  määra hektari kohta kohandada järk-järgult
  . Liikmesriigid, kelle otsetoetused
  on alla 90 % keskmisest, peaksid katma ühe kolmandiku oma praeguse taseme ja kõnealuse taseme vahest. Kõnealust lähendamist peaksid kõik liikmesriigid proportsionaalselt rahastama liidu keskmisest suuremate otsetoetustega. Lisaks peaks kõigil 2019. aastal liikmesriigis või piirkonnas aktiveeritud toetusõigustel olema ühesugune ühikuväärtus pärast kõnealusele väärtusele lähendamist, mis peaks üleminekuperioodil toimuma lineaarselt. Selleks et vältida kahjulikke rahalisi tagajärgi põllumajandustootjatele, peaks liikmesriikidel, kes kasutasid ühtset otsetoetuste kava, eelkõige ajaloolist mudelit olema osaliselt võimalik võtta uue kava esimesel kohaldamisaastal toetusõiguste väärtuse arvutamisel arvesse ajaloolisi tegureid. aastal algava järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üle peetav arutelu peaks olema suunatud ka täieliku ühtlustumise eesmärgile, mis saavutatakse kõnealusel ajavahemikul otsetoetuste võrdse jaotamise abil kogu Euroopa Liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Seoses eri sektorite järgneva integreerimisega ühtsesse otsemaksete kavasse ja põllumajandustootjatele antud järgneva kohandamisperioodiga on üha keerulisem põhjendada ajaloolistel võrdlussummadel põhinevate hektaripõhise toetuse tasemete märkimisväärsete individuaalsete erinevuste olemasolu. Seepärast peaks otsest sissetulekutoetust jaotama liikmesriikide vahel õiglasemalt, vähendades seost ajalooliste võrdlussummadega ning võttes arvesse liidu üldist eelarveolukorda. Selleks et tagada
  otsetoetuste
  võrdsem jaotus
  ,
  võttes ühtlasi arvesse siiani eksisteerivaid palga- ja sisendkulude erinevusi,
  tuleks otsetoetuste
  määra hektari kohta kohandada järk-järgult
  . Liikmesriigid, kelle otsetoetused
  on alla 90 % keskmisest, peaksid katma ühe kolmandiku oma praeguse taseme ja kõnealuse taseme vahest. Kõnealust lähendamist peaksid kõik liikmesriigid proportsionaalselt rahastama liidu keskmisest suuremate otsetoetustega. Lisaks peaks kõigil 2019. aastal liikmesriigis või piirkonnas aktiveeritud toetusõigustel olema ühesugune ühikuväärtus pärast kõnealusele väärtusele lähendamist, mis peaks üleminekuperioodil toimuma lineaarselt. Selleks et vältida kahjulikke rahalisi tagajärgi põllumajandustootjatele, peaks liikmesriikidel, kes kasutasid ühtset otsetoetuste kava, eelkõige ajaloolist mudelit olema osaliselt võimalik võtta uue kava esimesel kohaldamisaastal toetusõiguste väärtuse arvutamisel arvesse ajaloolisi tegureid. aastal algava järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üle peetav arutelu peaks olema suunatud ka täieliku ühtlustumise eesmärgile, mis saavutatakse kõnealusel ajavahemikul otsetoetuste võrdse jaotamise abil kogu Euroopa Liidus.

| (21) | Lisaks toetusmaksete ühtlustamisele liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil tuleks kohandada ka liikmesriikide
  otsetoetuste
  assigneeringuid
  ,
  nii et nende liikmesriikide puhul, kelle praegune hektari kohta makstavate otsetoetuste tase on alla 70 % liidu keskmisest, vähendatakse seda puudujääki 30 % võrra. Liikmesriikides, mille otsetoetuste tase on 70 % kuni 80 % keskmisest,
  tuleks
  vahet vähendada 25 % ja liikmesriikides, mille
  otsetoetuste
  tase on üle 80 % keskmisest, tuleks vahet vähendada 10 %
  .
  Pärast nende mehhanismide rakendamist ei tohiks saadava toetuse tase üheski liikmesriigis olla vähem kui 55 % liidu keskmisest 2014. aastal ja 75 % liidu keskmisest 2019. aastal. Liikmesriikide puhul, kelle toetuste tase on üle liidu keskmise, ei tohiks lähenemine suruda seda taset all keskmise. Kõnealust lähendamist peaksid proportsionaalselt rahastama kõik
  liikmesriigid, kelle otsetoetused
  ületavad liidu keskmist. |
| --- | --- |

(21)

Lisaks toetusmaksete ühtlustamisele liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil tuleks kohandada ka liikmesriikide
  otsetoetuste
  assigneeringuid
  ,
  nii et nende liikmesriikide puhul, kelle praegune hektari kohta makstavate otsetoetuste tase on alla 70 % liidu keskmisest, vähendatakse seda puudujääki 30 % võrra. Liikmesriikides, mille otsetoetuste tase on 70 % kuni 80 % keskmisest,
  tuleks
  vahet vähendada 25 % ja liikmesriikides, mille
  otsetoetuste
  tase on üle 80 % keskmisest, tuleks vahet vähendada 10 %
  .
  Pärast nende mehhanismide rakendamist ei tohiks saadava toetuse tase üheski liikmesriigis olla vähem kui 55 % liidu keskmisest 2014. aastal ja 75 % liidu keskmisest 2019. aastal. Liikmesriikide puhul, kelle toetuste tase on üle liidu keskmise, ei tohiks lähenemine suruda seda taset all keskmise. Kõnealust lähendamist peaksid proportsionaalselt rahastama kõik
  liikmesriigid, kelle otsetoetused
  ületavad liidu keskmist.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (21 a) | Lisaks toetusmaksete ühtlustamisele riiklikul ja piirkondlikul tasandil tuleks kohandada ka riiklikke assigneeringuid otsetoetusteks, nii et liikmesriikides, kus hektaripõhine otsetoetuste praegune tase on alla 70 % liidu keskmisest, vähendatakse seda vahet 30 %. Liikmesriikides, mille otsetoetuste tase on 70 % kuni 80 % keskmisest, tuleks vahet vähendada 25 % ja liikmesriikides, mille otsetoetuste tase on üle 80 % keskmisest, tuleks vahet vähendada 10 %. Pärast kõnealuste kohanduste tegemist ei tohiks ühegi liikmesriigi saavutatud tase olla alla 65 % liidu keskmisest. Liikmesriikide puhul, mille otsetoetuste tase on üle liidu keskmise, ei tohiks ühtlustamispüüdluste tagajärjeks olla selle taseme langemine keskmisest madalamale. Kõnealust lähendamist peaksid proportsionaalselt rahastama kõik liikmesriigid, kelle otsetoetused ületavad liidu keskmist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21 a)

Lisaks toetusmaksete ühtlustamisele riiklikul ja piirkondlikul tasandil tuleks kohandada ka riiklikke assigneeringuid otsetoetusteks, nii et liikmesriikides, kus hektaripõhine otsetoetuste praegune tase on alla 70 % liidu keskmisest, vähendatakse seda vahet 30 %. Liikmesriikides, mille otsetoetuste tase on 70 % kuni 80 % keskmisest, tuleks vahet vähendada 25 % ja liikmesriikides, mille otsetoetuste tase on üle 80 % keskmisest, tuleks vahet vähendada 10 %. Pärast kõnealuste kohanduste tegemist ei tohiks ühegi liikmesriigi saavutatud tase olla alla 65 % liidu keskmisest. Liikmesriikide puhul, mille otsetoetuste tase on üle liidu keskmise, ei tohiks ühtlustamispüüdluste tagajärjeks olla selle taseme langemine keskmisest madalamale. Kõnealust lähendamist peaksid proportsionaalselt rahastama kõik liikmesriigid, kelle otsetoetused ületavad liidu keskmist.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Ühtse otsemaksete kava kohaldamisel saadud kogemused näitavad, et mõned selle põhielemendid tuleks säilitada, sealhulgas riiklike ülemmäärade kindlaksmääramine, selleks et toetuse kogutase ei ületaks jooksvaid eelarvepiiranguid. Liikmesriigid peaksid jätkuvalt rakendama ka riiklikku reservi, mida tuleks kasutada selleks, et hõlbustada noortel uutel põllumajandustootjatel toetuskavas osalemist või võib kasutada selleks, et võtta arvesse teatavate piirkondade erivajadusi. Toetusõiguste üleandmist ja kasutamist käsitlevad eeskirjad tuleks säilitada praegusel kujul, kuid võimaluse korral tuleks neid lihtsustada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Ühtse otsemaksete kava kohaldamisel saadud kogemused näitavad, et mõned selle põhielemendid tuleks säilitada, sealhulgas riiklike ülemmäärade kindlaksmääramine, selleks et toetuse kogutase ei ületaks jooksvaid eelarvepiiranguid. Liikmesriigid peaksid jätkuvalt rakendama ka riiklikku reservi, mida tuleks kasutada selleks, et hõlbustada noortel uutel põllumajandustootjatel toetuskavas osalemist või võib kasutada selleks, et võtta arvesse teatavate piirkondade erivajadusi. Toetusõiguste üleandmist ja kasutamist käsitlevad eeskirjad tuleks säilitada praegusel kujul, kuid võimaluse korral tuleks neid lihtsustada.

| (22) | Ühtse otsemaksete kava kohaldamisel saadud kogemused näitavad, et mõned selle põhielemendid tuleks säilitada, sealhulgas riiklike ülemmäärade kindlaksmääramine, selleks et toetuse kogutase ei ületaks jooksvaid eelarvepiiranguid. Liikmesriigid peaksid
  vähemalt uue põhitoetuskava esimesel aastal
  jätkuvalt rakendama ka riiklikku reservi, mida
  võidakse hallata piirkondlikult, mida
  tuleks kasutada selleks, et hõlbustada noortel
  põllumajandustootjatel ja
  uutel põllumajandustootjatel toetuskavas osalemist, või
  mida
  võib kasutada selleks, et võtta arvesse teatavate piirkondade erivajadusi. Toetusõiguste üleandmist ja kasutamist käsitlevad eeskirjad tuleks säilitada praegusel kujul, kuid võimaluse korral tuleks neid lihtsustada. |
| --- | --- |

(22)

Ühtse otsemaksete kava kohaldamisel saadud kogemused näitavad, et mõned selle põhielemendid tuleks säilitada, sealhulgas riiklike ülemmäärade kindlaksmääramine, selleks et toetuse kogutase ei ületaks jooksvaid eelarvepiiranguid. Liikmesriigid peaksid
  vähemalt uue põhitoetuskava esimesel aastal
  jätkuvalt rakendama ka riiklikku reservi, mida
  võidakse hallata piirkondlikult, mida
  tuleks kasutada selleks, et hõlbustada noortel
  põllumajandustootjatel ja
  uutel põllumajandustootjatel toetuskavas osalemist, või
  mida
  võib kasutada selleks, et võtta arvesse teatavate piirkondade erivajadusi. Toetusõiguste üleandmist ja kasutamist käsitlevad eeskirjad tuleks säilitada praegusel kujul, kuid võimaluse korral tuleks neid lihtsustada.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (22 a) | Liikmesriikidel peaks olema võimalik määrata kindlaks vähendamiskoefitsient, mille väärtuseks võib olla null, et saada võimalus vähendada sellise toetuskõlbliku maa-ala suurust, mille saagikuse potentsiaal on väiksem või kus toodetakse teatavat spetsiifilist toodangut. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22 a)

Liikmesriikidel peaks olema võimalik määrata kindlaks vähendamiskoefitsient, mille väärtuseks võib olla null, et saada võimalus vähendada sellise toetuskõlbliku maa-ala suurust, mille saagikuse potentsiaal on väiksem või kus toodetakse teatavat spetsiifilist toodangut.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Toetusesaajate õiguste kaitseks ning põhitoetuskava kohaldamisest tulenevate eriolukordade selgitamiseks, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, et kehtestada eeskirjad, milles käsitletakse põllumajandustootjate toetuskõlblikkust ja juurdepääsu põhitoetuskavale tegeliku või eeldatava pärandi, rentimise, õigusliku seisundi või nimetuse muutumise korral ja põllumajandusliku majapidamise ühinemise või jagunemise korral; toetusõiguste väärtuse ja arvu arvutamist või toetusõiguste väärtuse suurendamist seoses toetusõiguste jaotamisega, sealhulgas võimalust esitada põllumajandustootja taotluse alusel jaotatud toetusõiguste esialgne väärtus ja arv või toetusõiguste esialgne suurendamine ning tingimusi toetusõiguste esialgse ja lõpliku väärtuse ja arvu kehtestamise kohta ning juhtumeid, kus müügi- või rendileping võiks mõjutada toetusõiguste jaotamist; riiklikust reservist saadud toetusõiguste väärtuse ja arvu kehtestamist ja arvutamist; toetusõiguste ühikuväärtuse muutmist toetusõiguste osade puhul ning toetusõiguste jaotamise kriteeriume seoses riikliku reservi kasutamisega ja põllumajandustootjatega, kes ei taotlenud
  2011. aastal
  toetust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Toetusesaajate õiguste kaitseks ning põhitoetuskava kohaldamisest tulenevate eriolukordade selgitamiseks, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, et kehtestada eeskirjad, milles käsitletakse põllumajandustootjate toetuskõlblikkust ja juurdepääsu põhitoetuskavale tegeliku või eeldatava pärandi, rentimise, õigusliku seisundi või nimetuse muutumise korral ja põllumajandusliku majapidamise ühinemise või jagunemise korral; toetusõiguste väärtuse ja arvu arvutamist või toetusõiguste väärtuse suurendamist seoses toetusõiguste jaotamisega, sealhulgas võimalust esitada põllumajandustootja taotluse alusel jaotatud toetusõiguste esialgne väärtus ja arv või toetusõiguste esialgne suurendamine ning tingimusi toetusõiguste esialgse ja lõpliku väärtuse ja arvu kehtestamise kohta ning juhtumeid, kus müügi- või rendileping võiks mõjutada toetusõiguste jaotamist; riiklikust reservist saadud toetusõiguste väärtuse ja arvu kehtestamist ja arvutamist; toetusõiguste ühikuväärtuse muutmist toetusõiguste osade puhul ning toetusõiguste jaotamise kriteeriume seoses riikliku reservi kasutamisega ja põllumajandustootjatega, kes ei taotlenud
  2011. aastal
  toetust.

| (23) | Toetusesaajate õiguste kaitseks ning põhitoetuskava kohaldamisest tulenevate eriolukordade selgitamiseks, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, et kehtestada eeskirjad, milles käsitletakse põllumajandustootjate toetuskõlblikkust ja juurdepääsu põhitoetuskavale tegeliku või eeldatava pärandi, rentimise, õigusliku seisundi või nimetuse muutumise korral ja põllumajandusliku majapidamise ühinemise või jagunemise korral; toetusõiguste väärtuse ja arvu arvutamist või toetusõiguste väärtuse suurendamist seoses toetusõiguste jaotamisega, sealhulgas võimalust esitada põllumajandustootja taotluse alusel jaotatud toetusõiguste esialgne väärtus ja arv või toetusõiguste esialgne suurendamine ning tingimusi toetusõiguste esialgse ja lõpliku väärtuse ja arvu kehtestamise kohta ning juhtumeid, kus müügi- või rendileping võiks mõjutada toetusõiguste jaotamist; riiklikust reservist saadud toetusõiguste väärtuse ja arvu kehtestamist ja arvutamist; toetusõiguste ühikuväärtuse muutmist toetusõiguste osade puhul ning toetusõiguste jaotamise kriteeriume seoses riikliku reservi kasutamisega ja põllumajandustootjatega, kes ei taotlenud toetust
  aastatel 2009–2011
  . |
| --- | --- |

(23)

Toetusesaajate õiguste kaitseks ning põhitoetuskava kohaldamisest tulenevate eriolukordade selgitamiseks, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, et kehtestada eeskirjad, milles käsitletakse põllumajandustootjate toetuskõlblikkust ja juurdepääsu põhitoetuskavale tegeliku või eeldatava pärandi, rentimise, õigusliku seisundi või nimetuse muutumise korral ja põllumajandusliku majapidamise ühinemise või jagunemise korral; toetusõiguste väärtuse ja arvu arvutamist või toetusõiguste väärtuse suurendamist seoses toetusõiguste jaotamisega, sealhulgas võimalust esitada põllumajandustootja taotluse alusel jaotatud toetusõiguste esialgne väärtus ja arv või toetusõiguste esialgne suurendamine ning tingimusi toetusõiguste esialgse ja lõpliku väärtuse ja arvu kehtestamise kohta ning juhtumeid, kus müügi- või rendileping võiks mõjutada toetusõiguste jaotamist; riiklikust reservist saadud toetusõiguste väärtuse ja arvu kehtestamist ja arvutamist; toetusõiguste ühikuväärtuse muutmist toetusõiguste osade puhul ning toetusõiguste jaotamise kriteeriume seoses riikliku reservi kasutamisega ja põllumajandustootjatega, kes ei taotlenud toetust
  aastatel 2009–2011
  .

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (24 a) | Liikmesriikidel peaks olema võimalik otsustada kasutada oma riikliku ülemmäära osa selleks, et maksta põllumajandustootjatele täiendavat iga-aastast esimeste hektarite toetust, et võtta paremini arvesse põllumajandusettevõtete erinevusi seoses nende majandusliku suuruse, tootmisvaliku ja tööhõivega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24 a)

Liikmesriikidel peaks olema võimalik otsustada kasutada oma riikliku ülemmäära osa selleks, et maksta põllumajandustootjatele täiendavat iga-aastast esimeste hektarite toetust, et võtta paremini arvesse põllumajandusettevõtete erinevusi seoses nende majandusliku suuruse, tootmisvaliku ja tööhõivega.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Üks uue ÜPP eesmärke on keskkonnahoidlikkuse suurendamine
  otsetoetuste keskkonnasäästlikumaks muutmise kohustusliku komponendiga, mis toetab kogu liidus kohaldatavaid kliimat ja keskkonda säästvaid põllumajandustavasid
  . Sellega seoses peaksid liikmesriigid kasutama oma otsetoetuste riikliku ülemmäära osa selleks, et maksta
  lisaks põhitoetusele
  ka iga-aastast toetust põllumajandustootjate järgitavate kohustuslike põllumajandustavade eest, mille puhul võetakse arvesse eelkõige kliima- ja keskkonnapoliitika eesmärke. Need põllumajandustavad võivad olla lihtsate, üldistatud, mittelepinguliste ja iga-aastaste meetmete kujul, mis lähevad kaugemale nõuetele vastavusest ja on seotud põllumajandusega, nt põllukultuuride mitmekesistamine, püsirohumaa säilitamine, ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad.
  Kõnealuste põllumajandustavade kohustuslik iseloom peaks laienema ka põllumajandustootjatele, kelle põllumajanduslikud majapidamised asuvad täielikult või osaliselt NATURA 2000 aladel, mis on hõlmatud nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiviga 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/147/EÜ (loodusliku linnustiku kaitse kohta), kui kõnealused põllumajandustavad vastavad asjaomastes direktiivides sätestatud eesmärkidele.
  Põllumajandustootjad, kes vastavad nõukogu 28. juuni 2007. aasta määruses (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta) sätestatud tingimustele, peaksid saama kasu keskkonnasäästlikumaks muutmise komponendist ilma täiendavate kohustusteta,
  võttes arvesse mahepõllumajandussüsteemidest tulenevat üldtunnustatud keskkonnakasu. Kui
  keskkonnasäästlikumaks muutmise
  komponenti ei järgita, kohaldatakse karistusi vastavalt määruse (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus] artiklile 65
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Üks uue ÜPP eesmärke on keskkonnahoidlikkuse suurendamine
  otsetoetuste keskkonnasäästlikumaks muutmise kohustusliku komponendiga, mis toetab kogu liidus kohaldatavaid kliimat ja keskkonda säästvaid põllumajandustavasid
  . Sellega seoses peaksid liikmesriigid kasutama oma otsetoetuste riikliku ülemmäära osa selleks, et maksta
  lisaks põhitoetusele
  ka iga-aastast toetust põllumajandustootjate järgitavate kohustuslike põllumajandustavade eest, mille puhul võetakse arvesse eelkõige kliima- ja keskkonnapoliitika eesmärke. Need põllumajandustavad võivad olla lihtsate, üldistatud, mittelepinguliste ja iga-aastaste meetmete kujul, mis lähevad kaugemale nõuetele vastavusest ja on seotud põllumajandusega, nt põllukultuuride mitmekesistamine, püsirohumaa säilitamine, ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad.
  Kõnealuste põllumajandustavade kohustuslik iseloom peaks laienema ka põllumajandustootjatele, kelle põllumajanduslikud majapidamised asuvad täielikult või osaliselt NATURA 2000 aladel, mis on hõlmatud nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiviga 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/147/EÜ (loodusliku linnustiku kaitse kohta), kui kõnealused põllumajandustavad vastavad asjaomastes direktiivides sätestatud eesmärkidele.
  Põllumajandustootjad, kes vastavad nõukogu 28. juuni 2007. aasta määruses (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta) sätestatud tingimustele, peaksid saama kasu keskkonnasäästlikumaks muutmise komponendist ilma täiendavate kohustusteta,
  võttes arvesse mahepõllumajandussüsteemidest tulenevat üldtunnustatud keskkonnakasu. Kui
  keskkonnasäästlikumaks muutmise
  komponenti ei järgita, kohaldatakse karistusi vastavalt määruse (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus] artiklile 65
  .

| (26) | Üks uue ÜPP eesmärke on keskkonnahoidlikkuse suurendamine. Sellega seoses peaksid liikmesriigid kasutama oma otsetoetuste riikliku ülemmäära osa selleks, et maksta ka iga-aastast toetust põllumajandustootjate järgitavate kohustuslike põllumajandustavade eest, mille puhul võetakse arvesse eelkõige kliima- ja keskkonnapoliitika eesmärke. Need põllumajandustavad võivad olla lihtsate, üldistatud, mittelepinguliste ja iga-aastaste meetmete kujul, mis lähevad kaugemale nõuetele vastavusest ja on seotud põllumajandusega, nt põllukultuuride mitmekesistamine, püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  säilitamine, ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad. Põllumajandustootjad, kes vastavad nõukogu 28. juuni 2007. aasta määruses (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta) sätestatud tingimustele,
  määruse (EL) nr [...] [maaelu arengu määrus] artiklis 29 sätestatud põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetuste saajad ning põllumajandustootjad, kelle põllumajanduslikud majapidamised asuvad NATURA 2000 aladel,
  peaksid saama kasu keskkonnasäästlikumaks muutmise komponendist ilma täiendavate kohustusteta
  . Teatavatel tingimustel peaks põllumajandustootjatel
  ,
  kelle põllumajanduslik majapidamine on sertifitseeritud riikliku keskkonnaalase sertifitseerimiskava alusel, olema samuti võimalik saada kasu
  keskkonnasäästlikumaks muutmise
  komponendist
  .
  Põllumajandustootjad peaks olema vabastatud kultuuride mitmekesistamise kohustusest ja ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladega seotud kohustustest, kui vähemalt 75 % nende põllumajandusmaast on püsirohumaa või püsikarjamaa või vees kasvavate kultuuride all. Kõnealust erandit tuleks kohaldada ainult siis, kui ülejäänud toetuskõlbliku põllumajandusmaa põllumaa suurus ei ületa 50 hektarit. |
| --- | --- |

(26)

Üks uue ÜPP eesmärke on keskkonnahoidlikkuse suurendamine. Sellega seoses peaksid liikmesriigid kasutama oma otsetoetuste riikliku ülemmäära osa selleks, et maksta ka iga-aastast toetust põllumajandustootjate järgitavate kohustuslike põllumajandustavade eest, mille puhul võetakse arvesse eelkõige kliima- ja keskkonnapoliitika eesmärke. Need põllumajandustavad võivad olla lihtsate, üldistatud, mittelepinguliste ja iga-aastaste meetmete kujul, mis lähevad kaugemale nõuetele vastavusest ja on seotud põllumajandusega, nt põllukultuuride mitmekesistamine, püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  säilitamine, ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad. Põllumajandustootjad, kes vastavad nõukogu 28. juuni 2007. aasta määruses (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta) sätestatud tingimustele,
  määruse (EL) nr [...] [maaelu arengu määrus] artiklis 29 sätestatud põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetuste saajad ning põllumajandustootjad, kelle põllumajanduslikud majapidamised asuvad NATURA 2000 aladel,
  peaksid saama kasu keskkonnasäästlikumaks muutmise komponendist ilma täiendavate kohustusteta
  . Teatavatel tingimustel peaks põllumajandustootjatel
  ,
  kelle põllumajanduslik majapidamine on sertifitseeritud riikliku keskkonnaalase sertifitseerimiskava alusel, olema samuti võimalik saada kasu
  keskkonnasäästlikumaks muutmise
  komponendist
  .
  Põllumajandustootjad peaks olema vabastatud kultuuride mitmekesistamise kohustusest ja ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladega seotud kohustustest, kui vähemalt 75 % nende põllumajandusmaast on püsirohumaa või püsikarjamaa või vees kasvavate kultuuride all. Kõnealust erandit tuleks kohaldada ainult siis, kui ülejäänud toetuskõlbliku põllumajandusmaa põllumaa suurus ei ületa 50 hektarit.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Selleks et
  põllumajandustootjad
  säilitaksid püsirohumaa sellisena ka edaspidi, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, et kehtestada eeskirjad seoses meetme kohaldamisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Selleks et
  põllumajandustootjad
  säilitaksid püsirohumaa sellisena ka edaspidi, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, et kehtestada eeskirjad seoses meetme kohaldamisega.

| (28) | Selleks et
  liikmesriigid
  säilitaksid püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  sellisena ka edaspidi, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, et kehtestada eeskirjad seoses meetme kohaldamisega. |
| --- | --- |

(28)

Selleks et
  liikmesriigid
  säilitaksid püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  sellisena ka edaspidi, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, et kehtestada eeskirjad seoses meetme kohaldamisega.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Selleks et tagada ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade meetme rakendamine tõhusalt ja ühetaoliselt, kuid olles kohandatud liikmesriikide eripäradele, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte
  , et
  määratleda täpsemalt kõnealuse meetme all nimetatud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade liigid
  ning
  lisada ja määratleda muud selliste maa-alade liigid, mida võib võtta arvesse kõnealuses meetmes osutatud protsendimäära järgimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29)

Selleks et tagada ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade meetme rakendamine tõhusalt ja ühetaoliselt, kuid olles kohandatud liikmesriikide eripäradele, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte
  , et
  määratleda täpsemalt kõnealuse meetme all nimetatud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade liigid
  ning
  lisada ja määratleda muud selliste maa-alade liigid, mida võib võtta arvesse kõnealuses meetmes osutatud protsendimäära järgimiseks.

| (29) | Selleks et tagada ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade meetme rakendamine tõhusalt ja ühetaoliselt, kuid olles kohandatud liikmesriikide eripäradele, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte
  seoses eesmärgiga
  määratleda täpsemalt kõnealuse meetme all nimetatud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade liigid, lisada ja määratleda muud selliste maa-alade liigid, mida võib võtta arvesse kõnealuses meetmes osutatud protsendimäära järgimiseks
  , ning sätestada kogu liitu hõlmav kaalumiskoefitsientide raamistik arvutamaks välja, mitu hektarit kuulub ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade eri liikide alla
  . |
| --- | --- |

(29)

Selleks et tagada ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade meetme rakendamine tõhusalt ja ühetaoliselt, kuid olles kohandatud liikmesriikide eripäradele, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte
  seoses eesmärgiga
  määratleda täpsemalt kõnealuse meetme all nimetatud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade liigid, lisada ja määratleda muud selliste maa-alade liigid, mida võib võtta arvesse kõnealuses meetmes osutatud protsendimäära järgimiseks
  , ning sätestada kogu liitu hõlmav kaalumiskoefitsientide raamistik arvutamaks välja, mitu hektarit kuulub ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade eri liikide alla
  .

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (29 a) | Selleks et parandada keskkonna olukorda, võidelda kliimamuutusega ja parandada põllumajanduslikke tingimusi, peaks komisjon viivitamata esitama strateegilise kava taimsete valkudega varustamise jaoks, mis samal ajal võimaldaks Euroopa Liidul vähendada oma väga suurt sõltuvust välistest tarneallikatest. Kõnealune kava peaks võimaldama kasvatada ühise põllumajanduspoliitika raames valgurikkaid õlikultuure ja kaunvilju ning ergutada sobivate ja tootlike liikide alaseid põllumajandusuuringuid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29 a)

Selleks et parandada keskkonna olukorda, võidelda kliimamuutusega ja parandada põllumajanduslikke tingimusi, peaks komisjon viivitamata esitama strateegilise kava taimsete valkudega varustamise jaoks, mis samal ajal võimaldaks Euroopa Liidul vähendada oma väga suurt sõltuvust välistest tarneallikatest. Kõnealune kava peaks võimaldama kasvatada ühise põllumajanduspoliitika raames valgurikkaid õlikultuure ja kaunvilju ning ergutada sobivate ja tootlike liikide alaseid põllumajandusuuringuid.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | Liikmesriikidel tuleks lubada kasutada oma otsetoetuste riikliku ülemmäära osa tootmiskohustusega seotud toetuse maksmiseks teatavates sektorites selgelt määratletud juhtudel. Tootmiskohustusega seotud toetusteks kasutatavad vahendid olema piiratud asjakohase tasemega, võimaldades samal ajal sellist toetust anda liikmesriikides või nende konkreetsetes piirkondades, kus teatavaid põllumajandusliku tootmise viise või teatavaid põllumajandussektoreid peetakse majanduslikel, keskkonnaalastel ja/või sotsiaalsetel põhjustel eriti tähtsaks ning kus valitseb teatav olukord. Liikmesriikidel tuleks lubada kõnealuseks toetuseks kasutada kuni
  5 %
  oma riiklikust ülemmäärast
  või 10 % juhul, kui tootmiskohutusega seotud toetuse tase ületab 5 %
  vähemalt
  ühel aastal ajavahemikus 2010–2013
  .
  Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, kui teatavad konkreetsed tundlikud vajadused piirkonnas on tõendatud ja pärast komisjoni heakskiitu, saaksid liikmesriigid kasutada rohkem kui 10 % oma kõnealusest ülemmäärast.
  Tootmiskohustusega seotud toetust tuleks anda üksnes määral, mis on vajalik praeguse tootmistaseme säilitamise innustamiseks asjaomastes piirkondades. Kõnealune toetus peaks olema kättesaadav ka põllumajandustootjatele, kes 31. detsembril 2013 omavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 ja määruse (EÜ) nr 73/2009 kohaselt jaotatud eritoetusõigusi ja kellel ei ole toetuskõlblikke hektareid toetusõiguste aktiveerimiseks. Seoses sellise vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuse heakskiitmisega
  , mis ületab 10 % liikmesriigiti määratud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast, peaks komisjonil olema täiendavalt
  õigus võtta vastu
  rakendusakte ilma määrust (EL) nr 182/2011 kohaldamata
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33)

Liikmesriikidel tuleks lubada kasutada oma otsetoetuste riikliku ülemmäära osa tootmiskohustusega seotud toetuse maksmiseks teatavates sektorites selgelt määratletud juhtudel. Tootmiskohustusega seotud toetusteks kasutatavad vahendid olema piiratud asjakohase tasemega, võimaldades samal ajal sellist toetust anda liikmesriikides või nende konkreetsetes piirkondades, kus teatavaid põllumajandusliku tootmise viise või teatavaid põllumajandussektoreid peetakse majanduslikel, keskkonnaalastel ja/või sotsiaalsetel põhjustel eriti tähtsaks ning kus valitseb teatav olukord. Liikmesriikidel tuleks lubada kõnealuseks toetuseks kasutada kuni
  5 %
  oma riiklikust ülemmäärast
  või 10 % juhul, kui tootmiskohutusega seotud toetuse tase ületab 5 %
  vähemalt
  ühel aastal ajavahemikus 2010–2013
  .
  Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, kui teatavad konkreetsed tundlikud vajadused piirkonnas on tõendatud ja pärast komisjoni heakskiitu, saaksid liikmesriigid kasutada rohkem kui 10 % oma kõnealusest ülemmäärast.
  Tootmiskohustusega seotud toetust tuleks anda üksnes määral, mis on vajalik praeguse tootmistaseme säilitamise innustamiseks asjaomastes piirkondades. Kõnealune toetus peaks olema kättesaadav ka põllumajandustootjatele, kes 31. detsembril 2013 omavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 ja määruse (EÜ) nr 73/2009 kohaselt jaotatud eritoetusõigusi ja kellel ei ole toetuskõlblikke hektareid toetusõiguste aktiveerimiseks. Seoses sellise vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuse heakskiitmisega
  , mis ületab 10 % liikmesriigiti määratud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast, peaks komisjonil olema täiendavalt
  õigus võtta vastu
  rakendusakte ilma määrust (EL) nr 182/2011 kohaldamata
  .

| (33) | Liikmesriikidel tuleks lubada kasutada oma otsetoetuste riikliku ülemmäära osa tootmiskohustusega seotud toetuse maksmiseks teatavates sektorites selgelt määratletud juhtudel. Tootmiskohustusega seotud toetusteks kasutatavad vahendid olema piiratud asjakohase tasemega, võimaldades samal ajal sellist toetust anda liikmesriikides või nende konkreetsetes piirkondades, kus teatavaid põllumajandusliku tootmise viise või teatavaid põllumajandussektoreid peetakse majanduslikel, keskkonnaalastel ja/või sotsiaalsetel põhjustel eriti tähtsaks ning kus valitseb teatav olukord. Liikmesriikidel tuleks lubada kõnealuseks toetuseks kasutada kuni
  15 %
  oma riiklikust ülemmäärast
  . Seda protsendimäära võib suurendada kolme protsendipunkti võrra nende liikmesriikide puhul, kes otsustavad kasutada
  vähemalt
  3 % oma riiklikust ülemmäärast selleks, et toetada valgurikaste kultuuride kasvatamist
  . Tootmiskohustusega seotud toetust tuleks anda üksnes määral, mis on vajalik praeguse tootmistaseme säilitamise innustamiseks asjaomastes piirkondades
  , välja arvatud juhul, kui toetuse eesmärk on keskkonnaalane
  . Kõnealune toetus peaks olema kättesaadav ka põllumajandustootjatele, kes 31. detsembril 2013 omavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 ja määruse (EÜ) nr 73/2009 kohaselt jaotatud eritoetusõigusi ja kellel ei ole toetuskõlblikke hektareid toetusõiguste aktiveerimiseks. Seoses sellise vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuse heakskiitmisega
  tuleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 anda komisjonile
  õigus võtta vastu
  delegeeritud õigusakte
  . |
| --- | --- |

(33)

Liikmesriikidel tuleks lubada kasutada oma otsetoetuste riikliku ülemmäära osa tootmiskohustusega seotud toetuse maksmiseks teatavates sektorites selgelt määratletud juhtudel. Tootmiskohustusega seotud toetusteks kasutatavad vahendid olema piiratud asjakohase tasemega, võimaldades samal ajal sellist toetust anda liikmesriikides või nende konkreetsetes piirkondades, kus teatavaid põllumajandusliku tootmise viise või teatavaid põllumajandussektoreid peetakse majanduslikel, keskkonnaalastel ja/või sotsiaalsetel põhjustel eriti tähtsaks ning kus valitseb teatav olukord. Liikmesriikidel tuleks lubada kõnealuseks toetuseks kasutada kuni
  15 %
  oma riiklikust ülemmäärast
  . Seda protsendimäära võib suurendada kolme protsendipunkti võrra nende liikmesriikide puhul, kes otsustavad kasutada
  vähemalt
  3 % oma riiklikust ülemmäärast selleks, et toetada valgurikaste kultuuride kasvatamist
  . Tootmiskohustusega seotud toetust tuleks anda üksnes määral, mis on vajalik praeguse tootmistaseme säilitamise innustamiseks asjaomastes piirkondades
  , välja arvatud juhul, kui toetuse eesmärk on keskkonnaalane
  . Kõnealune toetus peaks olema kättesaadav ka põllumajandustootjatele, kes 31. detsembril 2013 omavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 ja määruse (EÜ) nr 73/2009 kohaselt jaotatud eritoetusõigusi ja kellel ei ole toetuskõlblikke hektareid toetusõiguste aktiveerimiseks. Seoses sellise vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuse heakskiitmisega
  tuleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 anda komisjonile
  õigus võtta vastu
  delegeeritud õigusakte
  .

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (38) | Tuleks
  võtta kasutusele lihtne ja konkreetne kava väikepõllumajandustootjate jaoks, et vähendada halduskulusid, mis on seotud otsetoetuste haldamise ja kontrollimisega. Sellega seoses
  tuleks
  ette
  näha
  kindlasummaline toetus, mis asendab kõik otsetoetused. Tuleks kehtestada formaalsuste lihtsustamist käsitlevad eeskirjad, mille eesmärk on muu hulgas vähendada väikepõllumajandustootjate kohustusi, mis on seotud nt toetuse taotlemise, kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade, nõuetele vastavuse ja kontrolliga, nagu on sätestatud määruses (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus], ilma et see takistaks reformi üldiste eesmärkide saavutamist, kusjuures väikepõllumajandustootjate suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus] II lisas osutatud liidu õigusakte. Kõnealuse kava eesmärk on toetada liidu väikepõllumajandustootjate olemasolevaid põllumajandusstruktuure, ilma et see pärsiks konkurentsivõimelisemate struktuuride loomist. Seepärast peaks toetuse andmine piirduma olemasolevate põllumajanduslike majapidamistega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(38)

Tuleks
  võtta kasutusele lihtne ja konkreetne kava väikepõllumajandustootjate jaoks, et vähendada halduskulusid, mis on seotud otsetoetuste haldamise ja kontrollimisega. Sellega seoses
  tuleks
  ette
  näha
  kindlasummaline toetus, mis asendab kõik otsetoetused. Tuleks kehtestada formaalsuste lihtsustamist käsitlevad eeskirjad, mille eesmärk on muu hulgas vähendada väikepõllumajandustootjate kohustusi, mis on seotud nt toetuse taotlemise, kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade, nõuetele vastavuse ja kontrolliga, nagu on sätestatud määruses (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus], ilma et see takistaks reformi üldiste eesmärkide saavutamist, kusjuures väikepõllumajandustootjate suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus] II lisas osutatud liidu õigusakte. Kõnealuse kava eesmärk on toetada liidu väikepõllumajandustootjate olemasolevaid põllumajandusstruktuure, ilma et see pärsiks konkurentsivõimelisemate struktuuride loomist. Seepärast peaks toetuse andmine piirduma olemasolevate põllumajanduslike majapidamistega.

| (38) | Liikmesriikidel peaks olema võimalik
  võtta kasutusele lihtne ja konkreetne kava väikepõllumajandustootjate jaoks, et vähendada halduskulusid, mis on seotud otsetoetuste haldamise ja kontrollimisega. Sellega seoses
  peaks liikmesriikidel olema võimalik näha
  ette kindlasummaline toetus
  või kindlaksmääratud iga-aastane toetussumma ühe toetusesaaja kohta
  , mis asendab kõik otsetoetused.
  Põllumajandustootjad, kelle iga-aastased toetussummad ei ületa 1 500 eurot,
  tuleks
  sellesse kavasse lülitada automaatselt. Võimalik peaks olema
  kehtestada formaalsuste lihtsustamist käsitlevad eeskirjad, mille eesmärk on muu hulgas vähendada väikepõllumajandustootjate kohustusi, mis on seotud nt toetuse taotlemise, kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade, nõuetele vastavuse ja kontrolliga, nagu on sätestatud määruses (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus], ilma et see takistaks reformi üldiste eesmärkide saavutamist, kusjuures väikepõllumajandustootjate suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus] II lisas osutatud liidu õigusakte. Kõnealuse kava eesmärk on toetada liidu väikepõllumajandustootjate olemasolevaid põllumajandusstruktuure, ilma et see pärsiks konkurentsivõimelisemate struktuuride loomist. Seepärast peaks toetuse andmine piirduma olemasolevate põllumajanduslike majapidamistega. |
| --- | --- |

(38)

Liikmesriikidel peaks olema võimalik
  võtta kasutusele lihtne ja konkreetne kava väikepõllumajandustootjate jaoks, et vähendada halduskulusid, mis on seotud otsetoetuste haldamise ja kontrollimisega. Sellega seoses
  peaks liikmesriikidel olema võimalik näha
  ette kindlasummaline toetus
  või kindlaksmääratud iga-aastane toetussumma ühe toetusesaaja kohta
  , mis asendab kõik otsetoetused.
  Põllumajandustootjad, kelle iga-aastased toetussummad ei ületa 1 500 eurot,
  tuleks
  sellesse kavasse lülitada automaatselt. Võimalik peaks olema
  kehtestada formaalsuste lihtsustamist käsitlevad eeskirjad, mille eesmärk on muu hulgas vähendada väikepõllumajandustootjate kohustusi, mis on seotud nt toetuse taotlemise, kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade, nõuetele vastavuse ja kontrolliga, nagu on sätestatud määruses (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus], ilma et see takistaks reformi üldiste eesmärkide saavutamist, kusjuures väikepõllumajandustootjate suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus] II lisas osutatud liidu õigusakte. Kõnealuse kava eesmärk on toetada liidu väikepõllumajandustootjate olemasolevaid põllumajandusstruktuure, ilma et see pärsiks konkurentsivõimelisemate struktuuride loomist. Seepärast peaks toetuse andmine piirduma olemasolevate põllumajanduslike majapidamistega.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (40) | Lihtsustamise huvides ja äärepoolseimate piirkondade eriolukorra arvestamiseks tuleks kõnealustes piirkondades hallata otsetoetusi määrusega (EÜ) nr 247/2006 kehtestatud toetusprogrammide raames. Seepärast ei peaks käesoleva määruse sätteid seoses põhitoetuskava ja sellega seotud toetustega ning tootmiskohustusega seotud toetusega kohaldama kõnealuste piirkondade suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40)

Lihtsustamise huvides ja äärepoolseimate piirkondade eriolukorra arvestamiseks tuleks kõnealustes piirkondades hallata otsetoetusi määrusega (EÜ) nr 247/2006 kehtestatud toetusprogrammide raames. Seepärast ei peaks käesoleva määruse sätteid seoses põhitoetuskava ja sellega seotud toetustega ning tootmiskohustusega seotud toetusega kohaldama kõnealuste piirkondade suhtes.

| (40) | Lihtsustamise huvides ja äärepoolseimate piirkondade eriolukorra arvestamiseks tuleks kõnealustes piirkondades hallata otsetoetusi määrusega (EÜ) nr 247/2006 kehtestatud toetusprogrammide raames. Seepärast ei peaks käesoleva määruse sätteid seoses põhitoetuskava ja sellega seotud toetustega ning tootmiskohustusega seotud toetusega kohaldama kõnealuste piirkondade suhtes.
  Siiski tuleks hinnata mõju, mida käesoleva määruse igasugune muutmine võiks avaldada kõnealustele piirkondadele. |
| --- | --- |

(40)

Lihtsustamise huvides ja äärepoolseimate piirkondade eriolukorra arvestamiseks tuleks kõnealustes piirkondades hallata otsetoetusi määrusega (EÜ) nr 247/2006 kehtestatud toetusprogrammide raames. Seepärast ei peaks käesoleva määruse sätteid seoses põhitoetuskava ja sellega seotud toetustega ning tootmiskohustusega seotud toetusega kohaldama kõnealuste piirkondade suhtes.
  Siiski tuleks hinnata mõju, mida käesoleva määruse igasugune muutmine võiks avaldada kõnealustele piirkondadele.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (40 a) | Teatavates isoleeritud piirkondades õigustab ebaefektiivsete tootmissüsteemidega seotud põllumajandussektori mitmekesisus niisuguste konkreetsete põllumajanduspoliitika vahendite kasutamist, millega liidul on piisavalt kogemusi, et muuta see sektor rohkem turule orienteerituks, vähendada selle mõju keskkonnale põllumajandustegevusest loobumise abil ja säilitada maakogukonnad vastavalt jätkusuutlikkuse eesmärgile. Erikorra kehtestamist tuleks põhjalikult kaaluda liidu selliste saareterritooriumide osas, millel on sarnaseid jooni territooriumidega, kus need põllumajanduspoliitika vahendid on olnud edukad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40 a)

Teatavates isoleeritud piirkondades õigustab ebaefektiivsete tootmissüsteemidega seotud põllumajandussektori mitmekesisus niisuguste konkreetsete põllumajanduspoliitika vahendite kasutamist, millega liidul on piisavalt kogemusi, et muuta see sektor rohkem turule orienteerituks, vähendada selle mõju keskkonnale põllumajandustegevusest loobumise abil ja säilitada maakogukonnad vastavalt jätkusuutlikkuse eesmärgile. Erikorra kehtestamist tuleks põhjalikult kaaluda liidu selliste saareterritooriumide osas, millel on sarnaseid jooni territooriumidega, kus need põllumajanduspoliitika vahendid on olnud edukad.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 43

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (43) | Oma maaelu arengu poliitika tugevdamiseks peaks liikmesriikidel olema võimalus kanda oma otsetoetuste ülemmäära vahendeid üle maaelu arengu toetusesse. Samas tuleks anda liikmesriikidele, kelle otsetoetuste tase on alla 90 % liidu keskmisest tasemest, võimalus kanda oma maaelu arengu toetuse vahendeid üle oma otsetoetuste ülemmäära alla. Selliseid valikuid tuleks teha teatavate piirangutega ning
  ühekordselt käesoleva määruse kohaldamise aja jooksul
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(43)

Oma maaelu arengu poliitika tugevdamiseks peaks liikmesriikidel olema võimalus kanda oma otsetoetuste ülemmäära vahendeid üle maaelu arengu toetusesse. Samas tuleks anda liikmesriikidele, kelle otsetoetuste tase on alla 90 % liidu keskmisest tasemest, võimalus kanda oma maaelu arengu toetuse vahendeid üle oma otsetoetuste ülemmäära alla. Selliseid valikuid tuleks teha teatavate piirangutega ning
  ühekordselt käesoleva määruse kohaldamise aja jooksul
  .

| (43) | Oma maaelu arengu poliitika tugevdamiseks peaks liikmesriikidel olema võimalus kanda oma otsetoetuste ülemmäära vahendeid üle maaelu arengu toetusesse.
  Kõigil liikmesriikidel peaks olema võimalik täiendada kõnealust ülekannet summaga, mis on proportsionaalne keskkonnasäästlikumaks muutmisele kulutamata jäänud rahaga, et täiendavalt toetada põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmeid.
  Samas tuleks anda liikmesriikidele, kelle otsetoetuste tase on alla 90 % liidu keskmisest tasemest, võimalus kanda oma maaelu arengu toetuse vahendeid üle oma otsetoetuste ülemmäära alla. Selliseid valikuid tuleks teha teatavate piirangutega ning
  need tuleks vaadata läbi kas 1. augustiks 2015 või 1. augustiks 2017
  . |
| --- | --- |

(43)

Oma maaelu arengu poliitika tugevdamiseks peaks liikmesriikidel olema võimalus kanda oma otsetoetuste ülemmäära vahendeid üle maaelu arengu toetusesse.
  Kõigil liikmesriikidel peaks olema võimalik täiendada kõnealust ülekannet summaga, mis on proportsionaalne keskkonnasäästlikumaks muutmisele kulutamata jäänud rahaga, et täiendavalt toetada põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmeid.
  Samas tuleks anda liikmesriikidele, kelle otsetoetuste tase on alla 90 % liidu keskmisest tasemest, võimalus kanda oma maaelu arengu toetuse vahendeid üle oma otsetoetuste ülemmäära alla. Selliseid valikuid tuleks teha teatavate piirangutega ning
  need tuleks vaadata läbi kas 1. augustiks 2015 või 1. augustiks 2017
  .

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt b – alapunkt iii a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iii a) | uut liidu poolt rahastatavat kava toetuste andmiseks mesilasperede pidamiseks mesindussektoris; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

iii a)

uut liidu poolt rahastatavat kava toetuste andmiseks mesilasperede pidamiseks mesindussektoris;

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjonile
  antakse
  artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte,
  et muuta
  I lisas sätestatud toetuskavade loetelu. | Õiguskindluse tagamiseks antakse
  komisjonile artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte,
  millega muudetakse
  I lisas sätestatud toetuskavade loetelu
  määral, mis on vajalik selleks, et võtta arvesse muudatusi, mida tehakse toetuskavasid käsitlevate uute seadusandlike aktidega, mis võetakse vastu pärast käesoleva määruse jõustumist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjonile
  antakse
  artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte,
  et muuta
  I lisas sätestatud toetuskavade loetelu.

Õiguskindluse tagamiseks antakse
  komisjonile artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte,
  millega muudetakse
  I lisas sätestatud toetuskavade loetelu
  määral, mis on vajalik selleks, et võtta arvesse muudatusi, mida tehakse toetuskavasid käsitlevate uute seadusandlike aktidega, mis võetakse vastu pärast käesoleva määruse jõustumist
  .

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt c – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | põllumajandustoodete
  tootmine ja kasvatamine
  , sealhulgas saagikoristus, lüpsikarja pidamine, põllumajandusloomade aretamine ja pidamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

põllumajandustoodete
  tootmine ja kasvatamine
  , sealhulgas saagikoristus, lüpsikarja pidamine, põllumajandusloomade aretamine ja pidamine;

| — | põllumajandustootmine, mis hõlmab
  põllumajandustoodete
  tootmist ja kasvatamist
  , sealhulgas saagikoristus, lüpsikarja pidamine, põllumajandusloomade aretamine ja pidamine; |
| --- | --- |

—

põllumajandustootmine, mis hõlmab
  põllumajandustoodete
  tootmist ja kasvatamist
  , sealhulgas saagikoristus, lüpsikarja pidamine, põllumajandusloomade aretamine ja pidamine;

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt c – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | põllumajandusmaa hoidmine karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras
  ilma erilisi ja traditsioonilistest erinevaid põllumajandusmeetodeid või -masinaid vajava ettevalmistava tegevuseta; või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

põllumajandusmaa hoidmine karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras
  ilma erilisi ja traditsioonilistest erinevaid põllumajandusmeetodeid või -masinaid vajava ettevalmistava tegevuseta; või

| — | põllumajandusmaa hoidmine karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras
  , kusjuures looduslikult sellises seisukorras püsivate põllumajandusmaade puhul kehtestavad liikmesriigid minimaalse tegevuse; |
| --- | --- |

—

põllumajandusmaa hoidmine karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras
  , kusjuures looduslikult sellises seisukorras püsivate põllumajandusmaade puhul kehtestavad liikmesriigid minimaalse tegevuse;

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt c – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | liikmesriikide kehtestatav minimaalne tegevus põllumajandusmaal, mida hoitakse karjatamiseks ja harimiseks sobilikus seisukorras; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

liikmesriikide kehtestatav minimaalne tegevus põllumajandusmaal, mida hoitakse karjatamiseks ja harimiseks sobilikus seisukorras;

| — | liikmesriikide kehtestatav
  vajaduse korral minimaalsel loomkoormusel põhinev
  minimaalne tegevus põllumajandusmaal, mida hoitakse karjatamiseks ja harimiseks sobilikus seisukorras; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide kehtestatav
  vajaduse korral minimaalsel loomkoormusel põhinev
  minimaalne tegevus põllumajandusmaal, mida hoitakse karjatamiseks ja harimiseks sobilikus seisukorras;

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | „põllumajandusmaa” – põllumaa, püsirohumaa või püsikultuuride all olev maa-ala; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

e)

„põllumajandusmaa” – põllumaa, püsirohumaa või püsikultuuride all olev maa-ala;

| e) | „põllumajandusmaa” – põllumaa, püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  või püsikultuuride all olev maa-ala; |
| --- | --- |

e)

„põllumajandusmaa” – põllumaa, püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  või püsikultuuride all olev maa-ala;

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| g) | „püsikultuurid” – külvikorravälised kultuurid, välja arvatud püsirohumaa, mis võtavad maa enda alla vähemalt viieks aastaks ja annavad korduvat saaki, sealhulgas puukoolid ja lühikese raieringiga madalmets; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

g)

„püsikultuurid” – külvikorravälised kultuurid, välja arvatud püsirohumaa, mis võtavad maa enda alla vähemalt viieks aastaks ja annavad korduvat saaki, sealhulgas puukoolid ja lühikese raieringiga madalmets;

| g) | „püsikultuurid” – külvikorravälised kultuurid, välja arvatud püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  , mis võtavad maa enda alla vähemalt viieks aastaks ja annavad korduvat saaki, sealhulgas puukoolid
  , traditsioonilised viljapuuaiad
  ja lühikese raieringiga madalmets; |
| --- | --- |

g)

„püsikultuurid” – külvikorravälised kultuurid, välja arvatud püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  , mis võtavad maa enda alla vähemalt viieks aastaks ja annavad korduvat saaki, sealhulgas puukoolid
  , traditsioonilised viljapuuaiad
  ja lühikese raieringiga madalmets;

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt h

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| h) | „püsirohumaa” – maa, mida kasutatakse
  rohu
  või muude
  rohttaimede
  kasvatamiseks kas looduslikul viisil (isekülvi teel) või harimise teel (külvamise teel), ning mis ei ole põllumajandusliku majapidamise külvikorraga hõlmatud
  viis
  aastat või kauem; see võib hõlmata muid
  karjatamise seisukohalt sobilikke liike, tingimusel et rohi või muud rohttaimed jäävad valdavaks
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

h)

„püsirohumaa” – maa, mida kasutatakse
  rohu
  või muude
  rohttaimede
  kasvatamiseks kas looduslikul viisil (isekülvi teel) või harimise teel (külvamise teel), ning mis ei ole põllumajandusliku majapidamise külvikorraga hõlmatud
  viis
  aastat või kauem; see võib hõlmata muid
  karjatamise seisukohalt sobilikke liike, tingimusel et rohi või muud rohttaimed jäävad valdavaks
  ;

| h) | „püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  ” – maa, mida kasutatakse
  rohttaimede, põõsaste ja/või puude
  või
  mis tahes
  muude
  karjatamise seisukohalt sobilike liikide
  kasvatamiseks
  söödakultuurina
  kas looduslikul viisil (isekülvi teel) või harimise teel (külvamise teel), ning mis ei ole põllumajandusliku majapidamise külvikorraga hõlmatud
  ja mida ei künta seitse
  aastat või kauem; see võib hõlmata muid
  elemente, mis on olulised maa iseloomustamiseks püsikarjamaana
  ; |
| --- | --- |

h)

„püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  ” – maa, mida kasutatakse
  rohttaimede, põõsaste ja/või puude
  või
  mis tahes
  muude
  karjatamise seisukohalt sobilike liikide
  kasvatamiseks
  söödakultuurina
  kas looduslikul viisil (isekülvi teel) või harimise teel (külvamise teel), ning mis ei ole põllumajandusliku majapidamise külvikorraga hõlmatud
  ja mida ei künta seitse
  aastat või kauem; see võib hõlmata muid
  elemente, mis on olulised maa iseloomustamiseks püsikarjamaana
  ;

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | „rohi või muud rohttaimed” – kõik rohttaimed, mis tavapäraselt leiduvad looduslikel karjamaadel või mis tavaliselt sisalduvad liikmesriigi (kas loomade karjatamiseks mõeldud või mitte) karja- või rohumaade jaoks mõeldud seemnete segudes; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

i)

„rohi või muud rohttaimed” – kõik rohttaimed, mis tavapäraselt leiduvad looduslikel karjamaadel või mis tavaliselt sisalduvad liikmesriigi (kas loomade karjatamiseks mõeldud või mitte) karja- või rohumaade jaoks mõeldud seemnete segudes;

välja jäetud

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt j a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | j a) | „traditsioonilised viljapuuaiad” – maa, millel kasvavad viljapuud ning mis on keskkonna ja kultuuri seisukohalt oluline; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

j a)

„traditsioonilised viljapuuaiad” – maa, millel kasvavad viljapuud ning mis on keskkonna ja kultuuri seisukohalt oluline;

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | sätestada täiendavad mõisted seoses käesoleva määruse alusel antava toetuse saamisega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

sätestada täiendavad mõisted seoses käesoleva määruse alusel antava toetuse saamisega;

välja jäetud

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | kehtestada
  raamistik
  , mille kohaselt
  määratlevad
  liikmesriigid minimaalsed tegevused maa-aladel, mida hoitakse karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

kehtestada
  raamistik
  , mille kohaselt
  määratlevad
  liikmesriigid minimaalsed tegevused maa-aladel, mida hoitakse karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras;

| b) | kehtestada
  kriteeriumid
  , mille kohaselt
  peavad
  liikmesriigid
  määratlema
  minimaalsed tegevused maa-aladel, mida hoitakse karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras; |
| --- | --- |

b)

kehtestada
  kriteeriumid
  , mille kohaselt
  peavad
  liikmesriigid
  määratlema
  minimaalsed tegevused maa-aladel, mida hoitakse karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras;

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | kehtestada kriteeriumid, mida põllumajandustootjad peavad järgima, et täita kohustust hoida põllumajandusmaa karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras, nagu on osutatud lõike 1 punktis c. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

kehtestada kriteeriumid, mida põllumajandustootjad peavad järgima, et täita kohustust hoida põllumajandusmaa karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras, nagu on osutatud lõike 1 punktis c.

| c) | kehtestada
  raamistik, mille alusel peavad liikmesriigid määratlema
  kriteeriumid, mida põllumajandustootjad peavad järgima, et täita kohustust hoida põllumajandusmaa karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras, nagu on osutatud lõike 1 punktis c. |
| --- | --- |

c)

kehtestada
  raamistik, mille alusel peavad liikmesriigid määratlema
  kriteeriumid, mida põllumajandustootjad peavad järgima, et täita kohustust hoida põllumajandusmaa karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras, nagu on osutatud lõike 1 punktis c.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | kehtestada kriteeriumid, et määrata lõike 1 punkti h kohaldamisel kindlaks rohu ja rohttaimede ülekaal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

d)

kehtestada kriteeriumid, et määrata lõike 1 punkti h kohaldamisel kindlaks rohu ja rohttaimede ülekaal.

välja jäetud

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Artiklis 11 osutatud toetuse piiramisest tekkivad hinnangulised summad, mis kajastavad II lisas sätestatud riiklike ülemmäärade, millele lisatakse artikli 44 kohaselt saadaolev summa, ja III lisas sätestatud netoülemmäärade vahelisest erinevust, tehakse liikmesriikidele igal aastal kättesaadavaks liidu toetusena EAFRDst rahastatavate maaelu arengu programmide raames võetavate meetmete jaoks, nagu on täpsustatud määruses (EL) nr [...] [maaelu arengu määrus]. | 2.   Artiklis 11 osutatud toetuse piiramisest tekkivad hinnangulised summad, mis kajastavad II lisas sätestatud riiklike ülemmäärade, millele lisatakse artikli 44 kohaselt saadaolev summa, ja III lisas sätestatud netoülemmäärade vahelisest erinevust, tehakse liikmesriikidele igal aastal kättesaadavaks liidu toetusena EAFRDst rahastatavate maaelu arengu programmide raames võetavate
  liikmesriikide poolt valitavate
  meetmete jaoks, nagu on täpsustatud määruses (EL) nr [...] [maaelu arengu määrus]. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Artiklis 11 osutatud toetuse piiramisest tekkivad hinnangulised summad, mis kajastavad II lisas sätestatud riiklike ülemmäärade, millele lisatakse artikli 44 kohaselt saadaolev summa, ja III lisas sätestatud netoülemmäärade vahelisest erinevust, tehakse liikmesriikidele igal aastal kättesaadavaks liidu toetusena EAFRDst rahastatavate maaelu arengu programmide raames võetavate meetmete jaoks, nagu on täpsustatud määruses (EL) nr [...] [maaelu arengu määrus].

2.   Artiklis 11 osutatud toetuse piiramisest tekkivad hinnangulised summad, mis kajastavad II lisas sätestatud riiklike ülemmäärade, millele lisatakse artikli 44 kohaselt saadaolev summa, ja III lisas sätestatud netoülemmäärade vahelisest erinevust, tehakse liikmesriikidele igal aastal kättesaadavaks liidu toetusena EAFRDst rahastatavate maaelu arengu programmide raames võetavate
  liikmesriikide poolt valitavate
  meetmete jaoks, nagu on täpsustatud määruses (EL) nr [...] [maaelu arengu määrus].

Muudatusettepanek 197

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Määruse (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus] artikli 25 kohaselt kindlaksmääratud kohandamise määra kohaldatakse
  üksnes 5 000 eurot ületavate
  otsetoetuste suhtes, mida makstakse põllumajandustootjatele asjaomasel kalendriaastal. | 1.   Määruse (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus] artikli 25 kohaselt kindlaksmääratud kohandamise määra kohaldatakse
  kõikide
  otsetoetuste suhtes, mida makstakse põllumajandustootjatele asjaomasel kalendriaastal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Määruse (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus] artikli 25 kohaselt kindlaksmääratud kohandamise määra kohaldatakse
  üksnes 5 000 eurot ületavate
  otsetoetuste suhtes, mida makstakse põllumajandustootjatele asjaomasel kalendriaastal.

1.   Määruse (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus] artikli 25 kohaselt kindlaksmääratud kohandamise määra kohaldatakse
  kõikide
  otsetoetuste suhtes, mida makstakse põllumajandustootjatele asjaomasel kalendriaastal.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Komisjonile antakse artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte seoses eeskirjadega, milles käsitletakse liikmesriikide poolt põllumajandustootjate suhtes vastavalt käesoleva artikli lõigetele 1 ja 2 kohaldatavate vähendamiste arvutamise alust. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Komisjonile antakse artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte seoses eeskirjadega, milles käsitletakse liikmesriikide poolt põllumajandustootjate suhtes vastavalt käesoleva artikli lõigetele 1 ja 2 kohaldatavate vähendamiste arvutamise alust.

välja jäetud

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 9 | Artikkel 9 |
| Aktiivne põllumajandustootja | Aktiivne põllumajandustootja |
| 1.   Otsetoetusi
  ei anta füüsilistele või juriidilistele isikutele ega füüsiliste või juriidiliste isikute rühmadele
  , kelle
  suhtes kehtib üks järgmistest olukordadest: | 1.   
  Objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel koostavad liikmesriigid õigusraamistiku ja määratlevad mõisted, et vajaduse korral tagada, et
  otsetoetusi
  makstakse ainult neile põllumajandustootjatele
  , kelle
  põllumajandusmaad hoitakse põhiliselt karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras, tingimusel, et nad teostavad seal artikli 4 lõike 1 punkti c kohaselt liikmesriikide kehtestatavat minimaalset tegevust. |
| a) | otsetoetuste iga-aastane summa on alla 5 % kogutulust, mida nad on saanud mittepõllumajanduslikust tegevusest kõige viimasel eelarveaastal; või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 9

Artikkel 9

Aktiivne põllumajandustootja

Aktiivne põllumajandustootja

1.   Otsetoetusi
  ei anta füüsilistele või juriidilistele isikutele ega füüsiliste või juriidiliste isikute rühmadele
  , kelle
  suhtes kehtib üks järgmistest olukordadest:

1.   
  Objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel koostavad liikmesriigid õigusraamistiku ja määratlevad mõisted, et vajaduse korral tagada, et
  otsetoetusi
  makstakse ainult neile põllumajandustootjatele
  , kelle
  põllumajandusmaad hoitakse põhiliselt karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras, tingimusel, et nad teostavad seal artikli 4 lõike 1 punkti c kohaselt liikmesriikide kehtestatavat minimaalset tegevust.

a)

otsetoetuste iga-aastane summa on alla 5 % kogutulust, mida nad on saanud mittepõllumajanduslikust tegevusest kõige viimasel eelarveaastal; või

| b) | nende põllumajandusmaad hoitakse põhiliselt karjatamiseks ja harimiseks sobilikus seisukorras ning seal ei toimu artikli 4 lõike 1 punkti c kohaselt liikmesriikide kehtestatavat minimaalset tegevust. |
| --- | --- |

b)

nende põllumajandusmaad hoitakse põhiliselt karjatamiseks ja harimiseks sobilikus seisukorras ning seal ei toimu artikli 4 lõike 1 punkti c kohaselt liikmesriikide kehtestatavat minimaalset tegevust.

Selliseid üksusi, nagu transpordiettevõtjad, lennujaamad, kinnisvaraettevõtjad, spordiväljakuid haldavad ettevõtjad, puhkeküla või -laagrit haldavad ettevõtjad ja kaevandusettevõtjad või muud mittepõllumajanduslikud ettevõtjad, keda liikmesriigid määratlevad sellistena objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel, ei käsitleta a priori aktiivsete põllumajandustootjatena, samuti ei ole neil õigust mis tahes otsetoetustele. Liikmesriigid võivad otsustada, et kõnealused üksused võivad taotleda toetuskõlblikkust, kui nad saavad esitada kontrollitavaid tõendeid selle kohta, et nende põllumajanduslik tegevus moodustab olulise osa nende üldisest majandustegevusest või et nende peamine tegevusala või äriühingu eesmärk seisneb põllumajanduslikus tegevuses.

Pärast komisjoni nõuetekohast teavitamist võib liikmesriik otsustada lisada oma toetuskõlblike üksuste loetelusesse muid kui teises lõigus loetletud üksusi ja neid sealt kustutada, esitades seejuures oma otsust põhjendavad objektiivsed ja mittediskrimineerivad põhjendused.

2.   
  Lõiget 1 ei kohaldata
  põllumajandustootjate suhtes, kes said eelneval aastal otsetoetusi vähem kui 5 000 eurot.

2.   
  Liikmesriigid võivad otsustada mitte kohaldada käesolevat artiklit nende
  põllumajandustootjate suhtes, kes said eelneval aastal otsetoetusi vähem kui 5 000 eurot.

3.   Komisjonile antakse artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada:

3.   Komisjonile antakse artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada
  kriteeriumid, mille kohaselt käsitatakse põllumajandustootja põllumajandusmaad põhiliselt karjatamiseks ja harimiseks sobilikus seisukorras hoitava maana.

| a) | kriteeriumid, et määrata lõigete 1 ja 2 kohaldamiseks kindlaks otsetoetuste summa, eelkõige toetusõiguste jaotamise esimesel aastal, kui toetusõiguste väärtus ei ole veel lõplikult kehtestatud ja seda ka uute põllumajandustootjate puhul; |
| --- | --- |

a)

kriteeriumid, et määrata lõigete 1 ja 2 kohaldamiseks kindlaks otsetoetuste summa, eelkõige toetusõiguste jaotamise esimesel aastal, kui toetusõiguste väärtus ei ole veel lõplikult kehtestatud ja seda ka uute põllumajandustootjate puhul;

| b) | erandid viimase eelarveaasta tulu arvessevõtmise kohta, kui vastavad näitajad ei ole kättesaadavad; ning |
| --- | --- |

b)

erandid viimase eelarveaasta tulu arvessevõtmise kohta, kui vastavad näitajad ei ole kättesaadavad; ning

| c) | kriteeriumid, mille kohaselt käsitatakse põllumajandustootja põllumaad põhiliselt karjatamiseks ja harimiseks sobilikus seisukorras hoitava maana. |
| --- | --- |

c)

kriteeriumid, mille kohaselt käsitatakse põllumajandustootja põllumaad põhiliselt karjatamiseks ja harimiseks sobilikus seisukorras hoitava maana.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1 – taane 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | pärast nimetatud vähendamiste kohaldamist saadava summa ülempiiriks on 300 000 eurot. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

pärast nimetatud vähendamiste kohaldamist saadava summa ülempiiriks on 300 000 eurot.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 100 % osamakse puhul, mis ületab 300 000 eurot. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

100 % osamakse puhul, mis ületab 300 000 eurot.

välja jäetud

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Lõiget 1 ei kohaldata ühistute või muude juriidiliste isikute suhtes, kes koondavad kokku mitut otsetoetuste saajat ning kes saavad ja suunavad toetusi enne nende täielikku jagamist oma liikmetele, kelle suhtes üksikisikutena kohaldatakse lõiget 1. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 a.
     
  Lõiget 1 ei kohaldata ühistute või muude juriidiliste isikute suhtes, kes koondavad kokku mitut otsetoetuste saajat ning kes saavad ja suunavad toetusi enne nende täielikku jagamist oma liikmetele, kelle suhtes üksikisikutena kohaldatakse lõiget 1.

Muudatusettepanekud 44 ja 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 osutatud summa arvutamiseks lahutatakse eelneval aastal põllumajandustootja poolt tegelikult makstud ja deklareeritud palgad, sealhulgas tööhõivega seotud maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed, põllumajandustootjale esialgselt makstavate otsetoetuste kogusummadest, ilma et võetaks arvesse käesoleva määruse III jaotise 2. peatüki kohaselt antavaid toetusi. | 2.   Lõikes 1 osutatud summa arvutamiseks lahutatakse eelneval aastal põllumajandustootja poolt tegelikult makstud ja deklareeritud palgad, sealhulgas tööhõivega seotud maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed
  ning teatava põllumajandusliku tegevuse puhul töövõtjate kasutamisega kaasnenud kulud
  , põllumajandustootjale esialgselt makstavate otsetoetuste kogusummadest, ilma et võetaks arvesse käesoleva määruse III jaotise 2. peatüki kohaselt antavaid toetusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 osutatud summa arvutamiseks lahutatakse eelneval aastal põllumajandustootja poolt tegelikult makstud ja deklareeritud palgad, sealhulgas tööhõivega seotud maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed, põllumajandustootjale esialgselt makstavate otsetoetuste kogusummadest, ilma et võetaks arvesse käesoleva määruse III jaotise 2. peatüki kohaselt antavaid toetusi.

2.   Lõikes 1 osutatud summa arvutamiseks lahutatakse eelneval aastal põllumajandustootja poolt tegelikult makstud ja deklareeritud palgad, sealhulgas tööhõivega seotud maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed
  ning teatava põllumajandusliku tegevuse puhul töövõtjate kasutamisega kaasnenud kulud
  , põllumajandustootjale esialgselt makstavate otsetoetuste kogusummadest, ilma et võetaks arvesse käesoleva määruse III jaotise 2. peatüki kohaselt antavaid toetusi.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Kõik järkjärgulisest vähendamisest või piiramisest tulenevad vahendid jäävad piirkonda või liikmesriiki, kust need saadud on, ja neid kasutatakse teise samba meetmete jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3 a.
     
  Kõik järkjärgulisest vähendamisest või piiramisest tulenevad vahendid jäävad piirkonda või liikmesriiki, kust need saadud on, ja neid kasutatakse teise samba meetmete jaoks.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 14 | Artikkel 14 |
| Sammastevaheline paindlikkus | Sammastevaheline paindlikkus |
| 1.   Enne 1. augustit 2013 võivad liikmesriigid otsustada kasutada EAFRDst rahastatavate maaelu arengu programmide raames võetavate meetmete jaoks, mis on täpsustatud määruses (EL) nr [...] [maaelu arengu määrus], lisatoetust kuni
  10 %
  oma iga-aastasest riiklikust ülemmäärast, mis on sätestatud käesoleva määruse II lisas kalendriaastateks 2014–2019. Selle tulemusel ei saa vastavat summat kasutada enam otsetoetuste andmiseks. | 1.   Enne 1. augustit 2013 võivad liikmesriigid otsustada kasutada EAFRDst rahastatavate maaelu arengu programmide raames võetavate meetmete jaoks, mis on täpsustatud määruses (EL) nr [...] [maaelu arengu määrus], lisatoetust kuni
  15 %
  oma iga-aastasest riiklikust ülemmäärast, mis on sätestatud käesoleva määruse II lisas kalendriaastateks 2014–2019. Selle tulemusel ei saa vastavat summat kasutada enam otsetoetuste andmiseks. |
| Esimeses lõigus osutatud otsusest teavitatakse komisjoni kõnealuses lõigus osutatud kuupäevaks. | |
| Teise lõigu kohaselt teatatav protsendimäär jääb esimeses lõigus osutatud aastate jooksul samaks. | |
| | 1 a.
     
  Liikmesriigid võivad lisada artikli 33 kohaldamisest tulenevad eraldamata vahendid lõikes 1 osutatud maaelu arengu meetmete jaoks tehtavatele ülekannetele liidu toetusena põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmetele EAFRDst rahastatavate maaelu arengu programmide raames, mis on täpsustatud määruses (EL) nr [...] [maaelu arengu määrus]. |
| 2.   Enne 1. augustit 2013 võivad Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Leedu, Läti, Poola, Portugal, Rootsi, Rumeenia, Slovakkia, Soome ja Ühendkuningriik otsustada kasutada käesoleva määruse kohasteks otsetoetusteks kuni
  5 %
  summast, mis on toetusena eraldatud EAFRDst aastatel 2015–2020 rahastatavate maaelu arengu programmide raames võetavatele meetmetele, mis on täpsustatud määruses (EL) nr [...] [maaelu arengu määrus] Selle tulemusel ei saa vastavat summat enam kasutada maaelu arengu programmi kohaste toetusmeetmete puhul. | 2.   Enne 1. augustit 2013 võivad Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Leedu, Läti, Poola, Portugal, Rootsi, Rumeenia, Slovakkia, Soome ja Ühendkuningriik otsustada kasutada käesoleva määruse kohasteks otsetoetusteks kuni
  10 %
  summast, mis on toetusena eraldatud EAFRDst aastatel 2015–2020 rahastatavate maaelu arengu programmide raames võetavatele meetmetele, mis on täpsustatud määruses (EL) nr [...] [maaelu arengu määrus]. Selle tulemusel ei saa vastavat summat enam kasutada maaelu arengu programmi kohaste toetusmeetmete puhul. |
| Esimeses lõigus osutatud otsusest teavitatakse komisjoni kõnealuses lõigus osutatud kuupäevaks. | Esimeses lõigus osutatud otsusest teavitatakse komisjoni kõnealuses lõigus osutatud kuupäevaks. |
| Teise lõigu kohaselt teatatav protsendimäär jääb lõikes 1 osutatud aastate jooksul samaks. | |
| | 2 a.
     
  Piirkondliku rakendamise korral võidakse igale piirkonnale kohaldada erinevat protsendimäära. |
| | 2 b.
     
  Liikmesriigid võivad otsustada kas 1. augustiks 2015 või 1. augustiks 2017 vaadata oma käesolevas artiklis viidatud otsused läbi jõustumisega alates järgmisest aastast. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 14

Artikkel 14

Sammastevaheline paindlikkus

Sammastevaheline paindlikkus

1.   Enne 1. augustit 2013 võivad liikmesriigid otsustada kasutada EAFRDst rahastatavate maaelu arengu programmide raames võetavate meetmete jaoks, mis on täpsustatud määruses (EL) nr [...] [maaelu arengu määrus], lisatoetust kuni
  10 %
  oma iga-aastasest riiklikust ülemmäärast, mis on sätestatud käesoleva määruse II lisas kalendriaastateks 2014–2019. Selle tulemusel ei saa vastavat summat kasutada enam otsetoetuste andmiseks.

1.   Enne 1. augustit 2013 võivad liikmesriigid otsustada kasutada EAFRDst rahastatavate maaelu arengu programmide raames võetavate meetmete jaoks, mis on täpsustatud määruses (EL) nr [...] [maaelu arengu määrus], lisatoetust kuni
  15 %
  oma iga-aastasest riiklikust ülemmäärast, mis on sätestatud käesoleva määruse II lisas kalendriaastateks 2014–2019. Selle tulemusel ei saa vastavat summat kasutada enam otsetoetuste andmiseks.

Esimeses lõigus osutatud otsusest teavitatakse komisjoni kõnealuses lõigus osutatud kuupäevaks.

Teise lõigu kohaselt teatatav protsendimäär jääb esimeses lõigus osutatud aastate jooksul samaks.

1 a.
     
  Liikmesriigid võivad lisada artikli 33 kohaldamisest tulenevad eraldamata vahendid lõikes 1 osutatud maaelu arengu meetmete jaoks tehtavatele ülekannetele liidu toetusena põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmetele EAFRDst rahastatavate maaelu arengu programmide raames, mis on täpsustatud määruses (EL) nr [...] [maaelu arengu määrus].

2.   Enne 1. augustit 2013 võivad Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Leedu, Läti, Poola, Portugal, Rootsi, Rumeenia, Slovakkia, Soome ja Ühendkuningriik otsustada kasutada käesoleva määruse kohasteks otsetoetusteks kuni
  5 %
  summast, mis on toetusena eraldatud EAFRDst aastatel 2015–2020 rahastatavate maaelu arengu programmide raames võetavatele meetmetele, mis on täpsustatud määruses (EL) nr [...] [maaelu arengu määrus] Selle tulemusel ei saa vastavat summat enam kasutada maaelu arengu programmi kohaste toetusmeetmete puhul.

2.   Enne 1. augustit 2013 võivad Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Leedu, Läti, Poola, Portugal, Rootsi, Rumeenia, Slovakkia, Soome ja Ühendkuningriik otsustada kasutada käesoleva määruse kohasteks otsetoetusteks kuni
  10 %
  summast, mis on toetusena eraldatud EAFRDst aastatel 2015–2020 rahastatavate maaelu arengu programmide raames võetavatele meetmetele, mis on täpsustatud määruses (EL) nr [...] [maaelu arengu määrus]. Selle tulemusel ei saa vastavat summat enam kasutada maaelu arengu programmi kohaste toetusmeetmete puhul.

Esimeses lõigus osutatud otsusest teavitatakse komisjoni kõnealuses lõigus osutatud kuupäevaks.

Esimeses lõigus osutatud otsusest teavitatakse komisjoni kõnealuses lõigus osutatud kuupäevaks.

Teise lõigu kohaselt teatatav protsendimäär jääb lõikes 1 osutatud aastate jooksul samaks.

2 a.
     
  Piirkondliku rakendamise korral võidakse igale piirkonnale kohaldada erinevat protsendimäära.

2 b.
     
  Liikmesriigid võivad otsustada kas 1. augustiks 2015 või 1. augustiks 2017 vaadata oma käesolevas artiklis viidatud otsused läbi jõustumisega alates järgmisest aastast.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige - 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | - 1.
     
  Uue ÜPP hindamiseks vaatab komisjon 2017. aasta lõpuks läbi reformide elluviimise ning nende mõju keskkonnale ja põllumajandustootmisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

- 1.
     
  Uue ÜPP hindamiseks vaatab komisjon 2017. aasta lõpuks läbi reformide elluviimise ning nende mõju keskkonnale ja põllumajandustootmisele.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| I lisas loetletud toetuskavasid kohaldatakse, ilma et see piiraks majanduse arengute ja eelarveseisundi põhjal mis tahes ajal tehtavat võimalikku läbivaatamist. | I lisas loetletud toetuskavasid kohaldatakse, ilma et see piiraks majanduse arengute ja eelarveseisundi põhjal mis tahes ajal tehtavat võimalikku läbivaatamist
  seadusandliku akti abil
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

I lisas loetletud toetuskavasid kohaldatakse, ilma et see piiraks majanduse arengute ja eelarveseisundi põhjal mis tahes ajal tehtavat võimalikku läbivaatamist.

I lisas loetletud toetuskavasid kohaldatakse, ilma et see piiraks majanduse arengute ja eelarveseisundi põhjal mis tahes ajal tehtavat võimalikku läbivaatamist
  seadusandliku akti abil
  .

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 18 | Artikkel 18 |
| Toetusõigused | Toetusõigused |
| 1.   Põllumajandustootjatele antakse põhitoetuskava alusel toetust juhul, kui nad saavad käesoleva määruse kohaselt toetusõigused, mis on antud kas esialgsel jaotamisel kooskõlas artikliga 21, riiklikust reservist kooskõlas artikliga 23 või üleandmise tulemusel kooskõlas artikliga 27. | 1.   Põllumajandustootjatele antakse põhitoetuskava alusel toetust juhul, kui nad saavad käesoleva määruse kohaselt toetusõigused, mis on antud kas esialgsel jaotamisel kooskõlas artikliga 21, riiklikust reservist kooskõlas artikliga 23 või üleandmise tulemusel kooskõlas artikliga 27. |
| 2.   
  Määruse (EÜ) nr 1782/2003 ja määruse (EÜ) nr 73/2009 kohaselt ühtse otsemaksete kava alusel saadud toetusõigused aeguvad 31. detsembril 2013. | 2.   
  Erandina lõikest 1: |
| | a) | võivad liikmesriigid, kes 31. detsembril 2013. aastal kasutavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 59 sätestatud piirkondlikul mudelil põhinevat ühtset otsemaksete kava, otsustada 1. augustiks 2013 säilitada toetusõigused, mis on eraldatud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1782/2003 ja/või määrusele (EÜ) nr 73/2009, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 18

Artikkel 18

Toetusõigused

Toetusõigused

1.   Põllumajandustootjatele antakse põhitoetuskava alusel toetust juhul, kui nad saavad käesoleva määruse kohaselt toetusõigused, mis on antud kas esialgsel jaotamisel kooskõlas artikliga 21, riiklikust reservist kooskõlas artikliga 23 või üleandmise tulemusel kooskõlas artikliga 27.

1.   Põllumajandustootjatele antakse põhitoetuskava alusel toetust juhul, kui nad saavad käesoleva määruse kohaselt toetusõigused, mis on antud kas esialgsel jaotamisel kooskõlas artikliga 21, riiklikust reservist kooskõlas artikliga 23 või üleandmise tulemusel kooskõlas artikliga 27.

2.   
  Määruse (EÜ) nr 1782/2003 ja määruse (EÜ) nr 73/2009 kohaselt ühtse otsemaksete kava alusel saadud toetusõigused aeguvad 31. detsembril 2013.

2.   
  Erandina lõikest 1:

a)

võivad liikmesriigid, kes 31. detsembril 2013. aastal kasutavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 59 sätestatud piirkondlikul mudelil põhinevat ühtset otsemaksete kava, otsustada 1. augustiks 2013 säilitada toetusõigused, mis on eraldatud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1782/2003 ja/või määrusele (EÜ) nr 73/2009,

| b) | võivad liikmesriigid, kes 31. detsembril 2013. aastal kasutavad ühtset pindalatoetuse kava, otsustada 1. augustiks 2013 säilitada oma olemasoleva kava üleminekusüsteemina kuni 31. detsembrini 2020. |
| --- | --- |

b)

võivad liikmesriigid, kes 31. detsembril 2013. aastal kasutavad ühtset pindalatoetuse kava, otsustada 1. augustiks 2013 säilitada oma olemasoleva kava üleminekusüsteemina kuni 31. detsembrini 2020.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 19 | Artikkel 19 |
| Põhitoetuskava ülemmäär | Põhitoetuskava ülemmäär |
| 1.   Komisjon
  kehtestab rakendusaktidega
  põhitoetuskava iga-aastased riiklikud ülemmäärad, lahutades II lisas kehtestatud iga-aastastest riiklikest ülemmääradest artiklite 33, 35, 37 ja 39 kohaselt sätestatavad iga-aastased summad. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 56 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. | 1.   Komisjon
  võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse iga liikmesriigi jaoks
  põhitoetuskava iga-aastased riiklikud ülemmäärad, lahutades II lisas kehtestatud iga-aastastest riiklikest ülemmääradest artiklite 33, 35, 37 ja 39 kohaselt sätestatavad iga-aastased summad. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 56 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. |
| 2.   Iga liikmesriigi puhul on igal aastal kõigi jaotatud toetusõiguste ja riikliku reservi koguväärtus võrdne vastava riikliku ülemmääraga, mille komisjon on kehtestanud kooskõlas lõikega 1. | 2.   Iga liikmesriigi puhul on igal aastal kõigi jaotatud toetusõiguste ja riikliku reservi koguväärtus võrdne vastava riikliku ülemmääraga, mille komisjon on kehtestanud kooskõlas lõikega 1. |
| 3.   Juhul kui komisjoni poolt lõike 1 kohaselt kehtestatud ülemmäära muudetakse võrreldes eelneva aastaga, vähendab või suurendab liikmesriik lineaarselt kõigi toetusõiguste väärtust, et tagada vastavus lõikega 2. | 3.   Juhul kui komisjoni poolt lõike 1 kohaselt kehtestatud ülemmäära muudetakse võrreldes eelneva aastaga, vähendab või suurendab liikmesriik lineaarselt kõigi toetusõiguste väärtust, et tagada vastavus lõikega 2. |
| Esimest lõiku ei kohaldata, kui kõnealune muudatus tuleneb artikli 17b lõike 2 kohaldamisest. | Esimest lõiku ei kohaldata, kui kõnealune muudatus tuleneb artikli 17b lõike 2 kohaldamisest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 19

Artikkel 19

Põhitoetuskava ülemmäär

Põhitoetuskava ülemmäär

1.   Komisjon
  kehtestab rakendusaktidega
  põhitoetuskava iga-aastased riiklikud ülemmäärad, lahutades II lisas kehtestatud iga-aastastest riiklikest ülemmääradest artiklite 33, 35, 37 ja 39 kohaselt sätestatavad iga-aastased summad. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 56 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.

1.   Komisjon
  võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse iga liikmesriigi jaoks
  põhitoetuskava iga-aastased riiklikud ülemmäärad, lahutades II lisas kehtestatud iga-aastastest riiklikest ülemmääradest artiklite 33, 35, 37 ja 39 kohaselt sätestatavad iga-aastased summad. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 56 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.

2.   Iga liikmesriigi puhul on igal aastal kõigi jaotatud toetusõiguste ja riikliku reservi koguväärtus võrdne vastava riikliku ülemmääraga, mille komisjon on kehtestanud kooskõlas lõikega 1.

2.   Iga liikmesriigi puhul on igal aastal kõigi jaotatud toetusõiguste ja riikliku reservi koguväärtus võrdne vastava riikliku ülemmääraga, mille komisjon on kehtestanud kooskõlas lõikega 1.

3.   Juhul kui komisjoni poolt lõike 1 kohaselt kehtestatud ülemmäära muudetakse võrreldes eelneva aastaga, vähendab või suurendab liikmesriik lineaarselt kõigi toetusõiguste väärtust, et tagada vastavus lõikega 2.

3.   Juhul kui komisjoni poolt lõike 1 kohaselt kehtestatud ülemmäära muudetakse võrreldes eelneva aastaga, vähendab või suurendab liikmesriik lineaarselt kõigi toetusõiguste väärtust, et tagada vastavus lõikega 2.

Esimest lõiku ei kohaldata, kui kõnealune muudatus tuleneb artikli 17b lõike 2 kohaldamisest.

Esimest lõiku ei kohaldata, kui kõnealune muudatus tuleneb artikli 17b lõike 2 kohaldamisest.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 20 | Artikkel 20 |
| Riiklike ülemmäärade piirkondlik jaotamine | Riiklike ülemmäärade piirkondlik jaotamine |
| 1.   Liikmesriigid võivad enne 1. augustit 2013 otsustada kohaldada põhitoetuskava piirkondlikul tasandil. Sel juhul määratlevad liikmesriigid piirkonnad objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide kohaselt, nagu nende agronoomilised ja
  majanduslikud
  tunnusjooned ning piirkondlik põllumajanduspotentsiaal või nende institutsiooniline või haldusstruktuur. | 1.   Liikmesriigid võivad enne 1. augustit 2013 otsustada kohaldada põhitoetuskava piirkondlikul tasandil. Sel juhul määratlevad liikmesriigid piirkonnad objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide kohaselt, nagu nende agronoomilised
  , keskkonnaalased
  ja
  sotsiaal-majanduslikud
  tunnusjooned ning piirkondlik põllumajanduspotentsiaal või nende institutsiooniline või haldusstruktuur. |
| 2.   Liikmesriigid jaotavad artikli 19 lõikes 1 osutatud riiklikud ülemmäärad piirkondade vahel objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide kohaselt. | 2.   Liikmesriigid jaotavad artikli 19 lõikes 1 osutatud riiklikud ülemmäärad piirkondade vahel objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide kohaselt. |
| 3.   Liikmesriigid võivad otsustada, et neid piirkondlikke ülemmäärasid muudetakse järk-järgult igal aastal vastavalt varem kindlaksmääratud aastasele etapile ning selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide kohaselt nagu põllumajanduspotentsiaal ja keskkonnakriteeriumid. | 3.   Liikmesriigid võivad otsustada, et neid piirkondlikke ülemmäärasid muudetakse järk-järgult igal aastal vastavalt varem kindlaksmääratud aastasele etapile ning selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide kohaselt nagu põllumajanduspotentsiaal ja keskkonnakriteeriumid. |
| 4.   Liikmesriigid vähendavad lineaarselt või suurendavad toetusõiguste väärtust igas oma piirkonnas määral, mis on vajalik lõike 2 või 3 kohaselt kindlaksmääratud kohaldatavate piirkondlike ülemmäärade järgimiseks. | 4.   Liikmesriigid vähendavad lineaarselt või suurendavad toetusõiguste väärtust igas oma piirkonnas määral, mis on vajalik lõike 2 või 3 kohaselt kindlaksmääratud kohaldatavate piirkondlike ülemmäärade järgimiseks. |
| 5.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni 1. augustiks 2013 lõikes 1 osutatud otsusest ning lõigete 2 ja 3 kohaldamiseks võetud meetmetest. | 5.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni 1. augustiks 2013 lõikes 1 osutatud otsusest ning lõigete 2 ja 3 kohaldamiseks võetud meetmetest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 20

Artikkel 20

Riiklike ülemmäärade piirkondlik jaotamine

Riiklike ülemmäärade piirkondlik jaotamine

1.   Liikmesriigid võivad enne 1. augustit 2013 otsustada kohaldada põhitoetuskava piirkondlikul tasandil. Sel juhul määratlevad liikmesriigid piirkonnad objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide kohaselt, nagu nende agronoomilised ja
  majanduslikud
  tunnusjooned ning piirkondlik põllumajanduspotentsiaal või nende institutsiooniline või haldusstruktuur.

1.   Liikmesriigid võivad enne 1. augustit 2013 otsustada kohaldada põhitoetuskava piirkondlikul tasandil. Sel juhul määratlevad liikmesriigid piirkonnad objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide kohaselt, nagu nende agronoomilised
  , keskkonnaalased
  ja
  sotsiaal-majanduslikud
  tunnusjooned ning piirkondlik põllumajanduspotentsiaal või nende institutsiooniline või haldusstruktuur.

2.   Liikmesriigid jaotavad artikli 19 lõikes 1 osutatud riiklikud ülemmäärad piirkondade vahel objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide kohaselt.

2.   Liikmesriigid jaotavad artikli 19 lõikes 1 osutatud riiklikud ülemmäärad piirkondade vahel objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide kohaselt.

3.   Liikmesriigid võivad otsustada, et neid piirkondlikke ülemmäärasid muudetakse järk-järgult igal aastal vastavalt varem kindlaksmääratud aastasele etapile ning selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide kohaselt nagu põllumajanduspotentsiaal ja keskkonnakriteeriumid.

3.   Liikmesriigid võivad otsustada, et neid piirkondlikke ülemmäärasid muudetakse järk-järgult igal aastal vastavalt varem kindlaksmääratud aastasele etapile ning selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide kohaselt nagu põllumajanduspotentsiaal ja keskkonnakriteeriumid.

4.   Liikmesriigid vähendavad lineaarselt või suurendavad toetusõiguste väärtust igas oma piirkonnas määral, mis on vajalik lõike 2 või 3 kohaselt kindlaksmääratud kohaldatavate piirkondlike ülemmäärade järgimiseks.

4.   Liikmesriigid vähendavad lineaarselt või suurendavad toetusõiguste väärtust igas oma piirkonnas määral, mis on vajalik lõike 2 või 3 kohaselt kindlaksmääratud kohaldatavate piirkondlike ülemmäärade järgimiseks.

5.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni 1. augustiks 2013 lõikes 1 osutatud otsusest ning lõigete 2 ja 3 kohaldamiseks võetud meetmetest.

5.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni 1. augustiks 2013 lõikes 1 osutatud otsusest ning lõigete 2 ja 3 kohaldamiseks võetud meetmetest.

Muudatusettepanekud 52 ja 161

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 21 | Artikkel 21 |
| Toetusõiguste esialgne jaotamine | Toetusõiguste esialgne jaotamine |
| 1.   Lõike 2 kohaselt jaotatakse toetusõigused põllumajandustootjatele, kui nad esitavad 15. maiks 2014 taotluse põhitoetuskava alusel jaotatavate toetusõiguste saamiseks, välja arvatud vääramatu jõu ja erandlike asjaolude korral. | 1.   
  Käesoleva artikli
  lõike 2 kohaselt
  ja ilma, et see piiraks artikli 18 lõike 2 kohaldamist,
  jaotatakse toetusõigused põllumajandustootjatele, kui nad esitavad 15. maiks 2014 taotluse põhitoetuskava alusel jaotatavate toetusõiguste saamiseks, välja arvatud vääramatu jõu ja erandlike asjaolude korral. |
| 2.   Põllumajandustootjad, kes
  on 2011. aastal
  või Horvaatia puhul 2013. aastal aktiveerinud vähemalt ühe toetusõiguse ühtse otsemaksete kava raames või taotlenud ühtse pindalatoetuse kava kohast toetust – mõlemaid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 73/2009 – saavad toetusõigused põhitoetuskava esimesel kohaldamisaastal, tingimusel et neil on artikli 9 kohaselt õigus saada otsetoetusi. | 2.   Põllumajandustootjad, kes: |
| | — | on liikmesriikide valikul kas 2009., 2010. või 2011. aastal
  või Horvaatia puhul 2013. aastal aktiveerinud vähemalt ühe toetusõiguse ühtse otsemaksete kava raames või taotlenud ühtse pindalatoetuse kava kohast toetust – mõlemaid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 73/2009 –
  või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 21

Artikkel 21

Toetusõiguste esialgne jaotamine

Toetusõiguste esialgne jaotamine

1.   Lõike 2 kohaselt jaotatakse toetusõigused põllumajandustootjatele, kui nad esitavad 15. maiks 2014 taotluse põhitoetuskava alusel jaotatavate toetusõiguste saamiseks, välja arvatud vääramatu jõu ja erandlike asjaolude korral.

1.   
  Käesoleva artikli
  lõike 2 kohaselt
  ja ilma, et see piiraks artikli 18 lõike 2 kohaldamist,
  jaotatakse toetusõigused põllumajandustootjatele, kui nad esitavad 15. maiks 2014 taotluse põhitoetuskava alusel jaotatavate toetusõiguste saamiseks, välja arvatud vääramatu jõu ja erandlike asjaolude korral.

2.   Põllumajandustootjad, kes
  on 2011. aastal
  või Horvaatia puhul 2013. aastal aktiveerinud vähemalt ühe toetusõiguse ühtse otsemaksete kava raames või taotlenud ühtse pindalatoetuse kava kohast toetust – mõlemaid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 73/2009 – saavad toetusõigused põhitoetuskava esimesel kohaldamisaastal, tingimusel et neil on artikli 9 kohaselt õigus saada otsetoetusi.

2.   Põllumajandustootjad, kes:

—

on liikmesriikide valikul kas 2009., 2010. või 2011. aastal
  või Horvaatia puhul 2013. aastal aktiveerinud vähemalt ühe toetusõiguse ühtse otsemaksete kava raames või taotlenud ühtse pindalatoetuse kava kohast toetust – mõlemaid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 73/2009 –
  või

| — | said 2012. aastal toetusõigusi vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklitele 41 ja 63 või |
| --- | --- |

—

said 2012. aastal toetusõigusi vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklitele 41 ja 63 või

| — | esitasid tõendid aktiivse põllumajandustootmise kohta ja kes 2011. aastal tegelesid põllumajandustoodete tootmise või kasvatamisega, sealhulgas saagikoristus, lüpsikarja pidamine, põllumajandusloomade aretamine ja pidamine,
  saavad toetusõigused põhitoetuskava esimesel kohaldamisaastal, tingimusel et neil on artikli 9 kohaselt õigus saada otsetoetusi. |
| --- | --- |

—

esitasid tõendid aktiivse põllumajandustootmise kohta ja kes 2011. aastal tegelesid põllumajandustoodete tootmise või kasvatamisega, sealhulgas saagikoristus, lüpsikarja pidamine, põllumajandusloomade aretamine ja pidamine,
  saavad toetusõigused põhitoetuskava esimesel kohaldamisaastal, tingimusel et neil on artikli 9 kohaselt õigus saada otsetoetusi.

Erandina esimesest lõigust saavad põllumajandustootjad toetusõigused põhitoetuskava esimesel kohaldamisaastal, tingimusel et neil on artikli 9 kohaselt õigus saada otsetoetusi ning et 2011. aastal:

Erandina esimesest lõigust saavad põllumajandustootjad toetusõigused põhitoetuskava esimesel kohaldamisaastal, tingimusel et neil on artikli 9 kohaselt õigus saada otsetoetusi ning et 2011. aastal:

| a) | nad ei aktiveerinud ühtse otsemaksete kava alusel mitte ühtegi toetusõigust, kuid kasvatasid üksnes puu- ja köögivilja ja/või harisid üksnes viinamarjaistandusi; |
| --- | --- |

a)

nad ei aktiveerinud ühtse otsemaksete kava alusel mitte ühtegi toetusõigust, kuid kasvatasid üksnes puu- ja köögivilja ja/või harisid üksnes viinamarjaistandusi;

| a) | nad ei aktiveerinud ühtse otsemaksete kava alusel mitte ühtegi toetusõigust, kuid kasvatasid üksnes puu- ja köögivilja
  , seemne- või söögikartulit ja dekoratiivkultuure
  ja/või harisid üksnes viinamarjaistandusi; |
| --- | --- |

a)

nad ei aktiveerinud ühtse otsemaksete kava alusel mitte ühtegi toetusõigust, kuid kasvatasid üksnes puu- ja köögivilja
  , seemne- või söögikartulit ja dekoratiivkultuure
  ja/või harisid üksnes viinamarjaistandusi;

| b) | nad ei taotlenud ühtse pindalatoetuse kava kohast toetust ning neile kuulus üksnes põllumajandusmaa, mis ei olnud 30. juunil 2003 heas põllumajandusseisundis, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 124 lõikega 1. |
| --- | --- |

b)

nad ei taotlenud ühtse pindalatoetuse kava kohast toetust ning neile kuulus üksnes põllumajandusmaa, mis ei olnud 30. juunil 2003 heas põllumajandusseisundis, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 124 lõikega 1.

| b) | nad ei taotlenud ühtse pindalatoetuse kava kohast toetust ning neile kuulus üksnes põllumajandusmaa, mis ei olnud 30. juunil 2003 heas põllumajandusseisundis, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 124 lõikega 1. |
| --- | --- |

b)

nad ei taotlenud ühtse pindalatoetuse kava kohast toetust ning neile kuulus üksnes põllumajandusmaa, mis ei olnud 30. juunil 2003 heas põllumajandusseisundis, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 124 lõikega 1.

Välja arvatud vääramatu jõu või erandlike asjaolude korral, võrdub põllumajandustootjale jaotatud toetusõiguste arv toetuskõlblike hektarite arvuga artikli 25 lõike 2 tähenduses, mille ta deklareerib 2014. aastaks vastavalt artikli 26 lõikele 1.

Välja arvatud vääramatu jõu või erandlike asjaolude korral, võrdub põllumajandustootjale jaotatud toetusõiguste arv toetuskõlblike hektarite arvuga artikli 25 lõike 2 tähenduses, mille ta deklareerib 2014. aastaks vastavalt artikli 26 lõikele 1.

Erandina eelmisest lõigust võivad liikmesriigid piirata 2014. aastal jaotatavate toetusõiguste arvu 145 %-ni määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 35 kohaselt 2009. aastal deklareeritud hektarite koguarvust, kui artikli 26 lõike 1 kohaselt liikmesriigis 2014. aastal deklareeritud hektarite koguarv on rohkem kui 45 % suurem määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 35 kohaselt 2009. aastal deklareeritud toetuskõlblike hektarite koguarvust.

Seda võimalust kasutades jaotavad liikmesriigid põllumajandustootjatele vähendatud arvu toetusõigusi, mille arvutamiseks kohaldatakse proportsionaalset vähendust iga põllumajandustootja poolt 2014. aastal deklareeritud toetuskõlblike hektarite täiendava arvu suhtes, mis on lisandunud võrreldes määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 34 lõike 2 kohaste toetuskõlblike hektarite arvuga, mille põllumajandustootja oli ära märkinud oma 2011. aasta toetusetaotluses määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 19 kohaselt.

3.   Kui põllumajanduslik majapidamine või selle osa müüakse või renditakse, võivad lõikele 2 vastavad
  füüsilised või juriidilised isikud
  enne 15. maid 2014 sõlmitud lepingu alusel anda lõikes 1 osutatud toetusõiguste saamise õiguse üle
  üksnes ühele põllumajandustootjale
  , tingimusel et
  viimane vastab
  artiklis 9 sätestatud tingimustele.

3.   Kui põllumajanduslik majapidamine või selle osa müüakse
  , ühendatakse, jaotatakse
  või renditakse, võivad lõikele 2 vastavad
  põllumajandustootjad
  enne 15. maid 2014 sõlmitud lepingu alusel anda lõikes 1 osutatud toetusõiguste saamise õiguse üle
  põllumajandustootjatele
  ,
  kes saavad endale selle põllumajandusliku majapidamise või osa sellest,
  tingimusel et
  viimased vastavad
  artiklis 9 sätestatud tingimustele.

4.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad toetusõiguste jaotamise aastal jaotatavate toetusõiguste saamiseks esitatud taotluste kohta, kui kõnealuseid toetusõigusi ei saa veel lõplikult kehtestada ning sellist jaotamist mõjutavad erandlikud asjaolud. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 56 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.

4.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad toetusõiguste jaotamise aastal jaotatavate toetusõiguste saamiseks esitatud taotluste kohta, kui kõnealuseid toetusõigusi ei saa veel lõplikult kehtestada ning sellist jaotamist mõjutavad erandlikud asjaolud. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 56 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 22 | Artikkel 22 |
| Toetusõiguste väärtus ja selle ühtlustamine | Toetusõiguste väärtus ja selle ühtlustamine |
| 1.   Toetusõiguste ühikuväärtuse arvutamiseks igal asjaomasel aastal jagatakse artiklite 19 või 20 kohaselt kehtestatud riiklik või piirkondlik ülemmäär, mille suhtes on kohaldatud artikli 23 lõikega 1 ettenähtud lineaarset vähendamist, artikli 21 lõike 2 kohaselt 2014. aastaks riiklikul või piirkondlikul tasandil jaotatud toetusõiguste arvuga. | 1.   Toetusõiguste ühikuväärtuse arvutamiseks igal asjaomasel aastal jagatakse artiklite 19 või 20 kohaselt kehtestatud riiklik või piirkondlik ülemmäär, mille suhtes on kohaldatud artikli 23 lõikega 1 ettenähtud lineaarset vähendamist, artikli 21 lõike 2 kohaselt 2014. aastaks riiklikul või piirkondlikul tasandil jaotatud toetusõiguste arvuga. |
| 2.   Liikmesriigid, kes kohaldasid määrusega (EÜ) nr 73/2009 ettenähtud ühtset otsemaksete kava, võivad piirata lõikega 1 ettenähtud toetusõiguste ühikuväärtuse arvutamist summaga, mis vastab mitte vähem kui
  40 %-le
  artiklite 19 või 20 kohaselt kehtestatud riiklikust või piirkondlikust ülemmäärast, mille suhtes on kohaldatud artikli 23 lõikega 1 ettenähtud lineaarset vähendamist. | 2.   Liikmesriigid, kes kohaldasid määrusega (EÜ) nr 73/2009 ettenähtud ühtset otsemaksete kava, võivad piirata lõikega 1 ettenähtud toetusõiguste ühikuväärtuse arvutamist summaga, mis vastab mitte vähem kui
  10 %-le
  artiklite 19 või 20 kohaselt kehtestatud riiklikust või piirkondlikust ülemmäärast, mille suhtes on kohaldatud artikli 23 lõikega 1 ettenähtud lineaarset vähendamist. |
| 3.   Lõikega 2 ettenähtud võimalust rakendavad liikmesriigid kasutavad kõnealuse lõike kohaldamisest järelejäänud ülemmäära osa selleks, et suurendada toetusõiguste väärtust juhul, kui põhitoetuskava alusel põllumajandustootjatele jaotatud toetusõiguste koguväärtus, mis on arvutatud lõike 2 kohaselt, on väiksem kui selliste toetusõiguste, sealhulgas eritoetusõiguste koguväärtus, mida ta omas määrusega (EÜ) nr 73/2009 kehtestatud ühtse otsemaksete kava alusel 31. detsembril 2013. Selleks suurendatakse asjaomase põllumajandustootja toetusõiguse igat riiklikku või piirkondlikku ühikuväärtust osa võrra, mis vastab erinevusele lõike 2 kohaselt arvutatud ja põhitoetuskava alusel jaotatavate toetusõiguste koguväärtuse ja selliste toetusõiguste, sealhulgas eritoetusõiguste koguväärtuse vahel, mida ta omas määrusega (EÜ) nr 73/2009 kehtestatud ühtse otsemaksete kava alusel 31. detsembril 2013. | 3.   Lõikega 2 ettenähtud võimalust rakendavad liikmesriigid kasutavad kõnealuse lõike kohaldamisest järelejäänud ülemmäära osa selleks, et suurendada toetusõiguste väärtust juhul, kui põhitoetuskava alusel põllumajandustootjatele jaotatud toetusõiguste koguväärtus, mis on arvutatud lõike 2 kohaselt, on väiksem kui selliste toetusõiguste, sealhulgas eritoetusõiguste koguväärtus, mida ta omas määrusega (EÜ) nr 73/2009 kehtestatud ühtse otsemaksete kava alusel 31. detsembril 2013. Selleks suurendatakse asjaomase põllumajandustootja toetusõiguse igat riiklikku või piirkondlikku ühikuväärtust osa võrra, mis vastab erinevusele lõike 2 kohaselt arvutatud ja põhitoetuskava alusel jaotatavate toetusõiguste koguväärtuse ja selliste toetusõiguste, sealhulgas eritoetusõiguste koguväärtuse vahel, mida ta omas määrusega (EÜ) nr 73/2009 kehtestatud ühtse otsemaksete kava alusel 31. detsembril 2013. |
| Suurendamise arvutamiseks võib liikmesriik võtta arvesse ka määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 52, artikli 53 lõike 1 ja artikli 68 lõike 1 punkti b kohaselt 2013. kalendriaastal antud toetust, tingimusel et liikmesriik ei kavatse kohaldada käesoleva määruse IV jaotises sätestatud vabatahtlikku tootmiskohustusega seotud toetust asjaomaste sektorite suhtes. | Suurendamise arvutamiseks võib liikmesriik võtta arvesse ka määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 52, artikli 53 lõike 1 ja artikli 68 lõike 1 punkti b kohaselt 2013. kalendriaastal antud toetust, tingimusel et liikmesriik ei kavatse kohaldada käesoleva määruse IV jaotises sätestatud vabatahtlikku tootmiskohustusega seotud toetust asjaomaste sektorite suhtes. |
| Esimese lõigu kohaldamisel käsitatakse 31. detsembril 2013 toetusõigusi omava põllumajandustootjana põllumajandustootjat, kellele on kõnealuseks kuupäevaks jaotatud või jäädavalt üle antud toetusõigused. | Esimese lõigu kohaldamisel käsitatakse 31. detsembril 2013 toetusõigusi omava põllumajandustootjana põllumajandustootjat, kellele on kõnealuseks kuupäevaks jaotatud või jäädavalt üle antud toetusõigused. |
| 4.   Lõike 3 kohaldamisel võib liikmesriik objektiivsete kriteeriumide alusel näha ette, et juhul kui põllumajandusmaa rendileping müüakse, kingitakse või see lõppeb täielikult või osaliselt pärast määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 35 kohaselt määratud kuupäeva ja enne käesoleva määruse artikli 26 kohaselt määratud kuupäeva, kantakse asjaomasele põllumajandustootjale jaotatava toetusõiguste väärtuse suurenemine või osa sellest tagasi riiklikku reservi, kui toetusõiguste suurenemisega kaasneks asjaomasele põllumajandustootjale ootamatu tulu. | 4.   Lõike 3 kohaldamisel võib liikmesriik objektiivsete kriteeriumide alusel näha ette, et juhul kui põllumajandusmaa rendileping müüakse, kingitakse või see lõppeb täielikult või osaliselt pärast määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 35 kohaselt määratud kuupäeva ja enne käesoleva määruse artikli 26 kohaselt määratud kuupäeva, kantakse asjaomasele põllumajandustootjale jaotatava toetusõiguste väärtuse suurenemine või osa sellest tagasi riiklikku reservi, kui toetusõiguste suurenemisega kaasneks asjaomasele põllumajandustootjale ootamatu tulu. |
| Kõnealused objektiivsed kriteeriumid kehtestatakse sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine ning need hõlmavad vähemalt järgmist: | Kõnealused objektiivsed kriteeriumid kehtestatakse sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine ning need hõlmavad vähemalt järgmist: |
| a) | rendilepingu miinimumkestus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 22

Artikkel 22

Toetusõiguste väärtus ja selle ühtlustamine

Toetusõiguste väärtus ja selle ühtlustamine

1.   Toetusõiguste ühikuväärtuse arvutamiseks igal asjaomasel aastal jagatakse artiklite 19 või 20 kohaselt kehtestatud riiklik või piirkondlik ülemmäär, mille suhtes on kohaldatud artikli 23 lõikega 1 ettenähtud lineaarset vähendamist, artikli 21 lõike 2 kohaselt 2014. aastaks riiklikul või piirkondlikul tasandil jaotatud toetusõiguste arvuga.

1.   Toetusõiguste ühikuväärtuse arvutamiseks igal asjaomasel aastal jagatakse artiklite 19 või 20 kohaselt kehtestatud riiklik või piirkondlik ülemmäär, mille suhtes on kohaldatud artikli 23 lõikega 1 ettenähtud lineaarset vähendamist, artikli 21 lõike 2 kohaselt 2014. aastaks riiklikul või piirkondlikul tasandil jaotatud toetusõiguste arvuga.

2.   Liikmesriigid, kes kohaldasid määrusega (EÜ) nr 73/2009 ettenähtud ühtset otsemaksete kava, võivad piirata lõikega 1 ettenähtud toetusõiguste ühikuväärtuse arvutamist summaga, mis vastab mitte vähem kui
  40 %-le
  artiklite 19 või 20 kohaselt kehtestatud riiklikust või piirkondlikust ülemmäärast, mille suhtes on kohaldatud artikli 23 lõikega 1 ettenähtud lineaarset vähendamist.

2.   Liikmesriigid, kes kohaldasid määrusega (EÜ) nr 73/2009 ettenähtud ühtset otsemaksete kava, võivad piirata lõikega 1 ettenähtud toetusõiguste ühikuväärtuse arvutamist summaga, mis vastab mitte vähem kui
  10 %-le
  artiklite 19 või 20 kohaselt kehtestatud riiklikust või piirkondlikust ülemmäärast, mille suhtes on kohaldatud artikli 23 lõikega 1 ettenähtud lineaarset vähendamist.

3.   Lõikega 2 ettenähtud võimalust rakendavad liikmesriigid kasutavad kõnealuse lõike kohaldamisest järelejäänud ülemmäära osa selleks, et suurendada toetusõiguste väärtust juhul, kui põhitoetuskava alusel põllumajandustootjatele jaotatud toetusõiguste koguväärtus, mis on arvutatud lõike 2 kohaselt, on väiksem kui selliste toetusõiguste, sealhulgas eritoetusõiguste koguväärtus, mida ta omas määrusega (EÜ) nr 73/2009 kehtestatud ühtse otsemaksete kava alusel 31. detsembril 2013. Selleks suurendatakse asjaomase põllumajandustootja toetusõiguse igat riiklikku või piirkondlikku ühikuväärtust osa võrra, mis vastab erinevusele lõike 2 kohaselt arvutatud ja põhitoetuskava alusel jaotatavate toetusõiguste koguväärtuse ja selliste toetusõiguste, sealhulgas eritoetusõiguste koguväärtuse vahel, mida ta omas määrusega (EÜ) nr 73/2009 kehtestatud ühtse otsemaksete kava alusel 31. detsembril 2013.

3.   Lõikega 2 ettenähtud võimalust rakendavad liikmesriigid kasutavad kõnealuse lõike kohaldamisest järelejäänud ülemmäära osa selleks, et suurendada toetusõiguste väärtust juhul, kui põhitoetuskava alusel põllumajandustootjatele jaotatud toetusõiguste koguväärtus, mis on arvutatud lõike 2 kohaselt, on väiksem kui selliste toetusõiguste, sealhulgas eritoetusõiguste koguväärtus, mida ta omas määrusega (EÜ) nr 73/2009 kehtestatud ühtse otsemaksete kava alusel 31. detsembril 2013. Selleks suurendatakse asjaomase põllumajandustootja toetusõiguse igat riiklikku või piirkondlikku ühikuväärtust osa võrra, mis vastab erinevusele lõike 2 kohaselt arvutatud ja põhitoetuskava alusel jaotatavate toetusõiguste koguväärtuse ja selliste toetusõiguste, sealhulgas eritoetusõiguste koguväärtuse vahel, mida ta omas määrusega (EÜ) nr 73/2009 kehtestatud ühtse otsemaksete kava alusel 31. detsembril 2013.

Suurendamise arvutamiseks võib liikmesriik võtta arvesse ka määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 52, artikli 53 lõike 1 ja artikli 68 lõike 1 punkti b kohaselt 2013. kalendriaastal antud toetust, tingimusel et liikmesriik ei kavatse kohaldada käesoleva määruse IV jaotises sätestatud vabatahtlikku tootmiskohustusega seotud toetust asjaomaste sektorite suhtes.

Suurendamise arvutamiseks võib liikmesriik võtta arvesse ka määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 52, artikli 53 lõike 1 ja artikli 68 lõike 1 punkti b kohaselt 2013. kalendriaastal antud toetust, tingimusel et liikmesriik ei kavatse kohaldada käesoleva määruse IV jaotises sätestatud vabatahtlikku tootmiskohustusega seotud toetust asjaomaste sektorite suhtes.

Esimese lõigu kohaldamisel käsitatakse 31. detsembril 2013 toetusõigusi omava põllumajandustootjana põllumajandustootjat, kellele on kõnealuseks kuupäevaks jaotatud või jäädavalt üle antud toetusõigused.

Esimese lõigu kohaldamisel käsitatakse 31. detsembril 2013 toetusõigusi omava põllumajandustootjana põllumajandustootjat, kellele on kõnealuseks kuupäevaks jaotatud või jäädavalt üle antud toetusõigused.

4.   Lõike 3 kohaldamisel võib liikmesriik objektiivsete kriteeriumide alusel näha ette, et juhul kui põllumajandusmaa rendileping müüakse, kingitakse või see lõppeb täielikult või osaliselt pärast määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 35 kohaselt määratud kuupäeva ja enne käesoleva määruse artikli 26 kohaselt määratud kuupäeva, kantakse asjaomasele põllumajandustootjale jaotatava toetusõiguste väärtuse suurenemine või osa sellest tagasi riiklikku reservi, kui toetusõiguste suurenemisega kaasneks asjaomasele põllumajandustootjale ootamatu tulu.

4.   Lõike 3 kohaldamisel võib liikmesriik objektiivsete kriteeriumide alusel näha ette, et juhul kui põllumajandusmaa rendileping müüakse, kingitakse või see lõppeb täielikult või osaliselt pärast määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 35 kohaselt määratud kuupäeva ja enne käesoleva määruse artikli 26 kohaselt määratud kuupäeva, kantakse asjaomasele põllumajandustootjale jaotatava toetusõiguste väärtuse suurenemine või osa sellest tagasi riiklikku reservi, kui toetusõiguste suurenemisega kaasneks asjaomasele põllumajandustootjale ootamatu tulu.

Kõnealused objektiivsed kriteeriumid kehtestatakse sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine ning need hõlmavad vähemalt järgmist:

Kõnealused objektiivsed kriteeriumid kehtestatakse sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine ning need hõlmavad vähemalt järgmist:

a)

rendilepingu miinimumkestus;

| a) | rendilepingu miinimumkestus; |
| --- | --- |

a)

rendilepingu miinimumkestus;

| b) | saadud toetuste osa, mis kantakse tagasi riiklikku reservi. |
| --- | --- |

b)

saadud toetuste osa, mis kantakse tagasi riiklikku reservi.

| b) | saadud toetuste osa, mis kantakse tagasi riiklikku reservi. |
| --- | --- |

b)

saadud toetuste osa, mis kantakse tagasi riiklikku reservi.

5.   Hiljemalt alates 2019. taotlusaastast
  on kõigi toetusõiguste ühikuväärtus
  liikmesriigis või artikli 20 kohaldamisel piirkonnas
  ühesugune.

5.   Hiljemalt alates 2019. taotlusaastast
  omavad kõik toetusõigused
  liikmesriigis või artikli 20 kohaldamisel piirkonnas

| a) | ühesugust ühikuväärtust; |
| --- | --- |

a)

ühesugust ühikuväärtust;

| b) | ühikuväärtusi, mis võivad erineda keskmisest ühikuväärtusest kuni 20 %. |
| --- | --- |

b)

ühikuväärtusi, mis võivad erineda keskmisest ühikuväärtusest kuni 20 %.

Lõigete 2, 3 ja käesoleva lõike kohaldamisel võivad liikmesriigid võtta meetmeid selle tagamiseks, et kui toetusõigusi põllumajandusettevõtte tasandil vähendatakse, ei jääks 2019. aastal aktiveeritud toetusõiguste tase 2014. aasta tasemele alla rohkem kui 30 %.

6.   Lõigete 2 ja 3 kohaldamisel liiguvad liikmesriigid, järgides liidu õiguse üldpõhimõtteid, riiklikul või piirkondlikul tasandil toetusõiguste väärtuse ühtlustamise suunas. Selleks määravad liikmesriigid 1. augustiks 2013 kindlaks võetavad sammud. Nende kohaselt muudetakse toetusõigusi järk-järgult igal aastal vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele.

6.   Lõigete 2 ja 3 kohaldamisel liiguvad liikmesriigid, järgides liidu õiguse üldpõhimõtteid, riiklikul või piirkondlikul tasandil toetusõiguste väärtuse ühtlustamise suunas. Selleks määravad liikmesriigid 1. augustiks 2013 kindlaks võetavad sammud. Nende kohaselt muudetakse toetusõigusi järk-järgult igal aastal vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele.

Esimeses lõigus osutatud sammudest teavitatakse komisjoni kõnealuses lõigus osutatud kuupäevaks.

Esimeses lõigus osutatud sammudest teavitatakse komisjoni kõnealuses lõigus osutatud kuupäevaks.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 22 a |
| | Riigisisene ühtlustamine |
| | 1.
     
  Erandina artiklist 22 võivad liikmesriigid lähendada oma riikliku või piirkondliku tasandi toetusõiguste väärtust osaliselt taotlusaasta 2021 ühtsetele riiklikele või piirkondlikele väärtustele, kuid mitte nendega võrdsustada. Selle võimaluse kasutamise korral võivad liikmesriigid kasutada välise ühtlustamise valemit. Kõnealust ühtlustamist rahastatakse nende 2013. aasta toetusõiguste väärtuste vähendamisega, mis ületavad liikmesriikide poolt määratud künnist või riigi keskmist. |
| | 2.
     
  Lõikes 1 osutatud erandi kasutamisel võivad liikmesriigid otsustada, et III jaotise 2. peatükis osutatud kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavadega seotud toetust, mis vastavalt artikli 33 lõikele 1 moodustab 30 % riiklikust ülemmäärast, makstakse põllumajandustootjatele protsendimäärana nende põhitoetusest. |
| | 3.
     
  Lõikes 1 osutatud erandi kasutamisel määravad liikmesriigid 1. augustiks 2013 kindlaks võetavad meetmed liidu õiguse üldpõhimõtteid järgides. Nende meetmete kohaselt muudetakse toetusõigusi järk-järgult vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele. |
| | Esimeses lõigus osutatud meetmetest teavitatakse komisjoni 1. augustiks 2013. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 22 a

Riigisisene ühtlustamine

1.
     
  Erandina artiklist 22 võivad liikmesriigid lähendada oma riikliku või piirkondliku tasandi toetusõiguste väärtust osaliselt taotlusaasta 2021 ühtsetele riiklikele või piirkondlikele väärtustele, kuid mitte nendega võrdsustada. Selle võimaluse kasutamise korral võivad liikmesriigid kasutada välise ühtlustamise valemit. Kõnealust ühtlustamist rahastatakse nende 2013. aasta toetusõiguste väärtuste vähendamisega, mis ületavad liikmesriikide poolt määratud künnist või riigi keskmist.

2.
     
  Lõikes 1 osutatud erandi kasutamisel võivad liikmesriigid otsustada, et III jaotise 2. peatükis osutatud kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavadega seotud toetust, mis vastavalt artikli 33 lõikele 1 moodustab 30 % riiklikust ülemmäärast, makstakse põllumajandustootjatele protsendimäärana nende põhitoetusest.

3.
     
  Lõikes 1 osutatud erandi kasutamisel määravad liikmesriigid 1. augustiks 2013 kindlaks võetavad meetmed liidu õiguse üldpõhimõtteid järgides. Nende meetmete kohaselt muudetakse toetusõigusi järk-järgult vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele.

Esimeses lõigus osutatud meetmetest teavitatakse komisjoni 1. augustiks 2013.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 23 | Artikkel 23 |
| Riikliku reservi kehtestamine ja kasutamine | Riikliku reservi kehtestamine ja kasutamine |
| 1.   Iga liikmesriik kehtestab riikliku reservi. Riikliku reservi moodustamiseks kohaldavad liikmesriigid põhitoetuskava esimesel kohaldamisaastal põhitoetuskava kohase riikliku ülemmäära suhtes lineaarset vähendusprotsenti. See vähendusprotsent
  ei ole
  suurem kui 3, välja arvatud juhul, kui on vaja hõlmata
  aastaks 2014
  lõikes 4 sätestatud jaotamise vajadused. | 1.   Iga liikmesriik kehtestab riikliku reservi. Riikliku reservi moodustamiseks kohaldavad liikmesriigid põhitoetuskava esimesel kohaldamisaastal põhitoetuskava kohase riikliku ülemmäära suhtes lineaarset vähendusprotsenti.
  Aastaks 2014 ei ole
  see vähendusprotsent suurem kui 3, välja arvatud juhul, kui on vaja hõlmata lõikes 4 sätestatud jaotamise vajadused.
  Järgnevateks aastateks võivad liikmesriigid igal aastal määrata vähendamise ülemmäära vastavalt jaotamise vajadustele. |
| 2.   Liikmesriigid võivad riiklikku reservi hallata piirkondlikul tasandil. | 2.   Liikmesriigid võivad riiklikku reservi hallata piirkondlikul tasandil. |
| 3.   Liikmesriigid kehtestavad riiklikust reservist jaotatavad toetusõigused objektiivsete kriteeriumide kohaselt ja sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine. | 3.   Liikmesriigid kehtestavad riiklikust reservist jaotatavad toetusõigused objektiivsete kriteeriumide kohaselt ja sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine. |
| 4.   Liikmesriigid kasutavad riiklikku reservi toetusõiguste jaotamiseks, seejuures on eelistatud põllumajanduslikku tegevust alustatavad noored põllumajandustootjad. | 4.   Liikmesriigid kasutavad riiklikku reservi toetusõiguste jaotamiseks, seejuures on eelistatud põllumajanduslikku tegevust alustatavad
  uued põllumajandustootjad ja
  noored põllumajandustootjad. |
| Esimese lõigu kohaldamisel on „põllumajanduslikku tegevust alustavad noored põllumajandustootjad” artikli 36 lõikes 2 sätestatud tingimustele vastavad põllumajandustootjad, kellel puudus põllumajanduslik tegevus oma nimel ja omal vastutusel või kes ei olnud juhtinud põllumajandusliku tegevusega tegelevat juriidilist isikut viie aasta jooksul enne uue põllumajandusliku tegevuse algust. Juriidilise isiku puhul ei tohi juriidilist isikut juhtival füüsilisel isikul olla varasemat põllumajanduslikku tegevust oma nimel ja omal vastutusel ja ta ei tohi olla juhtinud põllumajandustootmisega tegelevat juriidilist isikut viie aasta jooksul enne juriidilise isiku põllumajandusliku tegevuse algust. | Esimese lõigu kohaldamisel on „põllumajanduslikku tegevust alustavad noored põllumajandustootjad” artikli 36 lõikes 2 sätestatud tingimustele vastavad põllumajandustootjad, kellel puudus põllumajanduslik tegevus oma nimel ja omal vastutusel või kes ei olnud juhtinud põllumajandusliku tegevusega tegelevat juriidilist isikut viie aasta jooksul enne uue põllumajandusliku tegevuse algust. Juriidilise isiku puhul ei tohi juriidilist isikut juhtival füüsilisel isikul olla varasemat põllumajanduslikku tegevust oma nimel ja omal vastutusel ja ta ei tohi olla juhtinud põllumajandustootmisega tegelevat juriidilist isikut viie aasta jooksul enne juriidilise isiku põllumajandusliku tegevuse algust. |
| | Esimese lõigu kohaldamisel on „põllumajanduslikku tegevust alustavad uued põllumajandustootjad” füüsilised isikud, kellele ei ole seni kunagi toetusõigusi määratud. Liikmesriigid võivad lisaks määrata objektiivseid ja mittediskrimineerivaid kriteeriume, millele uued põllumajandustootjad peavad vastama, eriti asjakohaste oskuste, kogemuste ja/või koolitusnõuete osas. |
| 5.   Liikmesriigid võivad kasutada riikliku reservi vahendeid: | 5.   Liikmesriigid võivad kasutada riikliku reservi vahendeid: |
| a) | toetusõiguste jaotamiseks põllumajandustootjatele aladel, kus kohaldatakse ümberkorralduskavasid ja/või arenguprogramme seoses riiklikku sekkumisega, et vältida maa kasutamisest loobumist ja/või aidata põllumajandustootjatel toime tulla ebasoodsate asjaoludega kõnealustel aladel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 23

Artikkel 23

Riikliku reservi kehtestamine ja kasutamine

Riikliku reservi kehtestamine ja kasutamine

1.   Iga liikmesriik kehtestab riikliku reservi. Riikliku reservi moodustamiseks kohaldavad liikmesriigid põhitoetuskava esimesel kohaldamisaastal põhitoetuskava kohase riikliku ülemmäära suhtes lineaarset vähendusprotsenti. See vähendusprotsent
  ei ole
  suurem kui 3, välja arvatud juhul, kui on vaja hõlmata
  aastaks 2014
  lõikes 4 sätestatud jaotamise vajadused.

1.   Iga liikmesriik kehtestab riikliku reservi. Riikliku reservi moodustamiseks kohaldavad liikmesriigid põhitoetuskava esimesel kohaldamisaastal põhitoetuskava kohase riikliku ülemmäära suhtes lineaarset vähendusprotsenti.
  Aastaks 2014 ei ole
  see vähendusprotsent suurem kui 3, välja arvatud juhul, kui on vaja hõlmata lõikes 4 sätestatud jaotamise vajadused.
  Järgnevateks aastateks võivad liikmesriigid igal aastal määrata vähendamise ülemmäära vastavalt jaotamise vajadustele.

2.   Liikmesriigid võivad riiklikku reservi hallata piirkondlikul tasandil.

2.   Liikmesriigid võivad riiklikku reservi hallata piirkondlikul tasandil.

3.   Liikmesriigid kehtestavad riiklikust reservist jaotatavad toetusõigused objektiivsete kriteeriumide kohaselt ja sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine.

3.   Liikmesriigid kehtestavad riiklikust reservist jaotatavad toetusõigused objektiivsete kriteeriumide kohaselt ja sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine.

4.   Liikmesriigid kasutavad riiklikku reservi toetusõiguste jaotamiseks, seejuures on eelistatud põllumajanduslikku tegevust alustatavad noored põllumajandustootjad.

4.   Liikmesriigid kasutavad riiklikku reservi toetusõiguste jaotamiseks, seejuures on eelistatud põllumajanduslikku tegevust alustatavad
  uued põllumajandustootjad ja
  noored põllumajandustootjad.

Esimese lõigu kohaldamisel on „põllumajanduslikku tegevust alustavad noored põllumajandustootjad” artikli 36 lõikes 2 sätestatud tingimustele vastavad põllumajandustootjad, kellel puudus põllumajanduslik tegevus oma nimel ja omal vastutusel või kes ei olnud juhtinud põllumajandusliku tegevusega tegelevat juriidilist isikut viie aasta jooksul enne uue põllumajandusliku tegevuse algust. Juriidilise isiku puhul ei tohi juriidilist isikut juhtival füüsilisel isikul olla varasemat põllumajanduslikku tegevust oma nimel ja omal vastutusel ja ta ei tohi olla juhtinud põllumajandustootmisega tegelevat juriidilist isikut viie aasta jooksul enne juriidilise isiku põllumajandusliku tegevuse algust.

Esimese lõigu kohaldamisel on „põllumajanduslikku tegevust alustavad noored põllumajandustootjad” artikli 36 lõikes 2 sätestatud tingimustele vastavad põllumajandustootjad, kellel puudus põllumajanduslik tegevus oma nimel ja omal vastutusel või kes ei olnud juhtinud põllumajandusliku tegevusega tegelevat juriidilist isikut viie aasta jooksul enne uue põllumajandusliku tegevuse algust. Juriidilise isiku puhul ei tohi juriidilist isikut juhtival füüsilisel isikul olla varasemat põllumajanduslikku tegevust oma nimel ja omal vastutusel ja ta ei tohi olla juhtinud põllumajandustootmisega tegelevat juriidilist isikut viie aasta jooksul enne juriidilise isiku põllumajandusliku tegevuse algust.

Esimese lõigu kohaldamisel on „põllumajanduslikku tegevust alustavad uued põllumajandustootjad” füüsilised isikud, kellele ei ole seni kunagi toetusõigusi määratud. Liikmesriigid võivad lisaks määrata objektiivseid ja mittediskrimineerivaid kriteeriume, millele uued põllumajandustootjad peavad vastama, eriti asjakohaste oskuste, kogemuste ja/või koolitusnõuete osas.

5.   Liikmesriigid võivad kasutada riikliku reservi vahendeid:

5.   Liikmesriigid võivad kasutada riikliku reservi vahendeid:

a)

toetusõiguste jaotamiseks põllumajandustootjatele aladel, kus kohaldatakse ümberkorralduskavasid ja/või arenguprogramme seoses riiklikku sekkumisega, et vältida maa kasutamisest loobumist ja/või aidata põllumajandustootjatel toime tulla ebasoodsate asjaoludega kõnealustel aladel;

| a) | toetusõiguste jaotamiseks põllumajandustootjatele aladel, kus kohaldatakse ümberkorralduskavasid ja/või arenguprogramme seoses riiklikku sekkumisega, et vältida maa kasutamisest loobumist ja/või aidata põllumajandustootjatel toime tulla ebasoodsate asjaoludega kõnealustel aladel; |
| --- | --- |

a)

toetusõiguste jaotamiseks põllumajandustootjatele aladel, kus kohaldatakse ümberkorralduskavasid ja/või arenguprogramme seoses riiklikku sekkumisega, et vältida maa kasutamisest loobumist ja/või aidata põllumajandustootjatel toime tulla ebasoodsate asjaoludega kõnealustel aladel;

| a a) | toetusõiguste jaotamiseks põllumajandustootjatele, kelle põllumajanduslik majapidamine asub liikmesriigis, mis on otsustanud kasutada artikli 18 lõikes 2 sätestatud võimalust, ning kes ei saanud toetusõigust määruse (EÜ) nr 1782/2003 või määruse (EÜ) nr 73/2009 või nende mõlema alusel, kui nad deklareerivad toetuskõlblikke põllumajandusmaid 2014. aasta kohta; |
| --- | --- |

a a)

toetusõiguste jaotamiseks põllumajandustootjatele, kelle põllumajanduslik majapidamine asub liikmesriigis, mis on otsustanud kasutada artikli 18 lõikes 2 sätestatud võimalust, ning kes ei saanud toetusõigust määruse (EÜ) nr 1782/2003 või määruse (EÜ) nr 73/2009 või nende mõlema alusel, kui nad deklareerivad toetuskõlblikke põllumajandusmaid 2014. aasta kohta;

| a b) | toetusõiguste jaotamiseks põllumajandustootjatele, kes alustasid oma põllumajanduslikku tegevust pärast 2011. aastat ning kes tegutsevad teatavates põllumajandussektorites, mille määravad kindlaks liikmesriigid objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel; |
| --- | --- |

a b)

toetusõiguste jaotamiseks põllumajandustootjatele, kes alustasid oma põllumajanduslikku tegevust pärast 2011. aastat ning kes tegutsevad teatavates põllumajandussektorites, mille määravad kindlaks liikmesriigid objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel;

| a c) | põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamiseks kuni toetusõiguste riikliku või piirkondliku keskmise ühikuväärtuseni nendele põllumajandustootjatele, kes põhitoetuskavale ülemineku tulemusena pannakse eriolukorda, sest nende määruse (EÜ) nr 73/2009 järgse ühtse otsemaksete kava kohaste toetusõiguste väärtus on ajalooliselt madal, või toetusõiguste väärtuse suurendamiseks nendele põllumajandustootjatele, kes omasid 31. detsembril 2013. aastal eritoetusõigusi; |
| --- | --- |

a c)

põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamiseks kuni toetusõiguste riikliku või piirkondliku keskmise ühikuväärtuseni nendele põllumajandustootjatele, kes põhitoetuskavale ülemineku tulemusena pannakse eriolukorda, sest nende määruse (EÜ) nr 73/2009 järgse ühtse otsemaksete kava kohaste toetusõiguste väärtus on ajalooliselt madal, või toetusõiguste väärtuse suurendamiseks nendele põllumajandustootjatele, kes omasid 31. detsembril 2013. aastal eritoetusõigusi;

| a d) | põllumajandustootjatele iga-aastase hüvitise maksmiseks – mida võib suurendada väikepõllumajandustootjatele mõeldud lisatoetuse võrra – määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 7 lõikes 1 sätestatud 5 000 euro suuruse toetuse kaotamise eest. |
| --- | --- |

a d)

põllumajandustootjatele iga-aastase hüvitise maksmiseks – mida võib suurendada väikepõllumajandustootjatele mõeldud lisatoetuse võrra – määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 7 lõikes 1 sätestatud 5 000 euro suuruse toetuse kaotamise eest.

| b) | selleks, et lineaarselt suurendada põhitoetuskava alusel riiklikul või piirkondlikul tasandil jaotatavate toetusõiguste väärtust, kui riiklik reserv ületab 3 % mis tahes asjaomasel aastal, tingimusel et lõike 4, käesoleva lõigu punkti a ning lõike 7 alusel jaotatavaid summasid on piisavalt. |
| --- | --- |

b)

selleks, et lineaarselt suurendada põhitoetuskava alusel riiklikul või piirkondlikul tasandil jaotatavate toetusõiguste väärtust, kui riiklik reserv ületab 3 % mis tahes asjaomasel aastal, tingimusel et lõike 4, käesoleva lõigu punkti a ning lõike 7 alusel jaotatavaid summasid on piisavalt.

| b) | selleks, et lineaarselt suurendada põhitoetuskava alusel riiklikul või piirkondlikul tasandil jaotatavate toetusõiguste väärtust, kui riiklik reserv ületab 3 % mis tahes asjaomasel aastal, tingimusel et lõike 4, käesoleva lõigu punkti a ning lõike 7 alusel jaotatavaid summasid on piisavalt.
  Toetusõiguste väärtuse suurendamisel vastavalt käesolevale punktile võivad liikmesriigid otsustada kasutada lineaarse meetodi asemel mõnda muud meetodit. |
| --- | --- |

b)

selleks, et lineaarselt suurendada põhitoetuskava alusel riiklikul või piirkondlikul tasandil jaotatavate toetusõiguste väärtust, kui riiklik reserv ületab 3 % mis tahes asjaomasel aastal, tingimusel et lõike 4, käesoleva lõigu punkti a ning lõike 7 alusel jaotatavaid summasid on piisavalt.
  Toetusõiguste väärtuse suurendamisel vastavalt käesolevale punktile võivad liikmesriigid otsustada kasutada lineaarse meetodi asemel mõnda muud meetodit.

6.   Lõike 4 ja lõike 5 punkti a kohaldamisel kehtestavad liikmesriigid toetusõiguste jaotamise aastal toetusõiguste riikliku või piirkondliku keskmise väärtuse põhjal põllumajandustootjatele jaotatavate toetusõiguste väärtuse.

6.   Lõike 4 ja lõike 5 punkti a kohaldamisel kehtestavad liikmesriigid toetusõiguste jaotamise aastal toetusõiguste riikliku või piirkondliku keskmise väärtuse põhjal põllumajandustootjatele jaotatavate toetusõiguste väärtuse.

7.   Kui põllumajandustootjal on õigus saada toetusõigusi või suurendada olemasolevate toetusõiguste väärtust lõpliku kohtumääruse või liikmesriigi pädeva asutuse lõpliku haldusakti alusel, saab põllumajandustootja kõnealuses määruses või aktis kehtestatud arvul ja väärtuses toetusõigused liikmesriigi määrataval kuupäeval, kuid hiljemalt põhitoetuskava raames taotluse esitamise viimasel kuupäeval, mis järgneb kohtumääruse või haldusakti kuupäevale ning võttes arvesse artiklite 25 ja 26 kohaldamist.

7.   Kui põllumajandustootjal on õigus saada toetusõigusi või suurendada olemasolevate toetusõiguste väärtust lõpliku kohtumääruse või liikmesriigi pädeva asutuse lõpliku haldusakti alusel, saab põllumajandustootja kõnealuses määruses või aktis kehtestatud arvul ja väärtuses toetusõigused liikmesriigi määrataval kuupäeval, kuid hiljemalt põhitoetuskava raames taotluse esitamise viimasel kuupäeval, mis järgneb kohtumääruse või haldusakti kuupäevale ning võttes arvesse artiklite 25 ja 26 kohaldamist.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Põhitoetuskava raames makstakse põllumajandustootjatele toetust toetuskõlbliku hektari kohta toetusõiguse aktiveerimisel vastavalt artikli 26 lõike 1 kohasele deklareerimisele liikmesriigis, kus toetusõigused jaotati. Aktiveeritud toetusõigused annavad õiguse nendega kindlaksmääratud iga-aastase toetussumma saamiseks, ilma et see piiraks finantsdistsipliini, toetuse järkjärgulise vähendamise ja piiramise ning lineaarsete vähendamiste kohaldamist vastavalt artiklile 7, artikli 37 lõikele 2 ja artikli 51 lõikele 1 ning määrusega (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus] ettenähtud mis tahes vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamist. | 1.   Põhitoetuskava raames makstakse põllumajandustootjatele toetust toetuskõlbliku hektari kohta toetusõiguse aktiveerimisel vastavalt artikli 26 lõike 1 kohasele deklareerimisele liikmesriigis, kus toetusõigused jaotati. Aktiveeritud toetusõigused annavad õiguse nendega kindlaksmääratud iga-aastase toetussumma saamiseks, ilma et see piiraks finantsdistsipliini, toetuse järkjärgulise vähendamise ja piiramise ning lineaarsete vähendamiste kohaldamist vastavalt artiklile 7, artikli 37 lõikele 2 ja artikli 51 lõikele 1 ning määrusega (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus] ettenähtud mis tahes vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamist.
  Erandina esimesest lausest võivad liikmesriigid, kes kasutavad 2013. aastal ühtse pindalatoetuse kava, jätkuvalt kohaldada põhitoetuse rakendamise kava. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Põhitoetuskava raames makstakse põllumajandustootjatele toetust toetuskõlbliku hektari kohta toetusõiguse aktiveerimisel vastavalt artikli 26 lõike 1 kohasele deklareerimisele liikmesriigis, kus toetusõigused jaotati. Aktiveeritud toetusõigused annavad õiguse nendega kindlaksmääratud iga-aastase toetussumma saamiseks, ilma et see piiraks finantsdistsipliini, toetuse järkjärgulise vähendamise ja piiramise ning lineaarsete vähendamiste kohaldamist vastavalt artiklile 7, artikli 37 lõikele 2 ja artikli 51 lõikele 1 ning määrusega (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus] ettenähtud mis tahes vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamist.

1.   Põhitoetuskava raames makstakse põllumajandustootjatele toetust toetuskõlbliku hektari kohta toetusõiguse aktiveerimisel vastavalt artikli 26 lõike 1 kohasele deklareerimisele liikmesriigis, kus toetusõigused jaotati. Aktiveeritud toetusõigused annavad õiguse nendega kindlaksmääratud iga-aastase toetussumma saamiseks, ilma et see piiraks finantsdistsipliini, toetuse järkjärgulise vähendamise ja piiramise ning lineaarsete vähendamiste kohaldamist vastavalt artiklile 7, artikli 37 lõikele 2 ja artikli 51 lõikele 1 ning määrusega (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus] ettenähtud mis tahes vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamist.
  Erandina esimesest lausest võivad liikmesriigid, kes kasutavad 2013. aastal ühtse pindalatoetuse kava, jätkuvalt kohaldada põhitoetuse rakendamise kava.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 2 – lõik 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Esimese lõigu punkti a kohaldamisel võivad liikmesriigid toetuskõlbliku põllumajandusmaa suuruse määramisel kasutada objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel vähendamiskoefitsienti nende maa-alade suhtes, mille saagikuse potentsiaal on väiksem või kus toodetakse teatavat spetsiifilist toodangut. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Esimese lõigu punkti a kohaldamisel võivad liikmesriigid toetuskõlbliku põllumajandusmaa suuruse määramisel kasutada objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel vähendamiskoefitsienti nende maa-alade suhtes, mille saagikuse potentsiaal on väiksem või kus toodetakse teatavat spetsiifilist toodangut.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Toetusõiguste müümisel ilma maata võivad liikmesriigid liidu õiguse põhiprintsiipe järgides otsustada kanda osa müüdud toetusõigustest riiklikku reservi või vähendada nende ühikuväärtust riikliku reservi kasuks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a.
     
  Toetusõiguste müümisel ilma maata võivad liikmesriigid liidu õiguse põhiprintsiipe järgides otsustada kanda osa müüdud toetusõigustest riiklikku reservi või vähendada nende ühikuväärtust riikliku reservi kasuks.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõik 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | kriteeriume, mida liikmesriigid kohaldavad toetusõiguste jaotamiseks põllumajandustootjatele, kes ei ole
  2011.
  aastal toetusõigusi aktiveerinud ega taotlenud
  2011.
  aastal ühtse pindalatoetuse kava kohast toetust, nagu on ette nähtud artikli 21 lõikega 2, ning selleks et jaotada toetusõigusi artikli 21 lõikes 3 osutatud lepingu klausli kohaldamisel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

e)

kriteeriume, mida liikmesriigid kohaldavad toetusõiguste jaotamiseks põllumajandustootjatele, kes ei ole
  2011.
  aastal toetusõigusi aktiveerinud ega taotlenud
  2011.
  aastal ühtse pindalatoetuse kava kohast toetust, nagu on ette nähtud artikli 21 lõikega 2, ning selleks et jaotada toetusõigusi artikli 21 lõikes 3 osutatud lepingu klausli kohaldamisel;

| e) | kriteeriume, mida liikmesriigid kohaldavad toetusõiguste jaotamiseks põllumajandustootjatele
  (välja arvatud uued põllumajandustootjad ja noored põllumajandustootjad)
  , kes ei ole
  aastatel 2009–2011 ühelgi
  aastal toetusõigusi aktiveerinud ega taotlenud
  aastatel 2009–2011 ühelgi
  aastal ühtse pindalatoetuse kava kohast toetust, nagu on ette nähtud artikli 21 lõikega 2, ning selleks et jaotada toetusõigusi artikli 21 lõikes 3 osutatud lepingu klausli kohaldamisel; |
| --- | --- |

e)

kriteeriume, mida liikmesriigid kohaldavad toetusõiguste jaotamiseks põllumajandustootjatele
  (välja arvatud uued põllumajandustootjad ja noored põllumajandustootjad)
  , kes ei ole
  aastatel 2009–2011 ühelgi
  aastal toetusõigusi aktiveerinud ega taotlenud
  aastatel 2009–2011 ühelgi
  aastal ühtse pindalatoetuse kava kohast toetust, nagu on ette nähtud artikli 21 lõikega 2, ning selleks et jaotada toetusõigusi artikli 21 lõikes 3 osutatud lepingu klausli kohaldamisel;

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| g) | eeskirju toetusõiguste
  deklareerimise
  ja aktiveerimise kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

g)

eeskirju toetusõiguste
  deklareerimise
  ja aktiveerimise kohta;

| g) | eeskirju toetusõiguste
  deklaratsiooni sisu
  ja aktiveerimise
  nõuete
  kohta; |
| --- | --- |

g)

eeskirju toetusõiguste
  deklaratsiooni sisu
  ja aktiveerimise
  nõuete
  kohta;

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| | Artikkel 28 a |
| | Üldeeskirjad |
| | 1.
     
  Liikmesriigid võivad otsustada anda täiendavat iga-aastast toetust põllumajandustootjatele, kellel on õigus saada toetust 1. peatükis osutatud põhitoetuskava raames. |
| | 2.
     
  Liikmesriigid määravad kindlaks esimeste hektarite arvu, mis on abikõlblikud seda toetust saama, mis vastab põllumajandustootja poolt vastavalt artikli 26 lõikele 1 aktiveeritud toetusõiguste arvule, kuni ülempiirini, milleks on 50 hektarit. |
| | 3.
     
  Kõnealuse toetuse rahastamiseks kasutavad liikmesriigid kuni 30 % II lisas sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast. |
| | 4.
     
  Liikmesriigid arvutavad igal aastal esimeste hektarite täiendava toetuse suuruse, jagades lõikes 3 nimetatud summa kõnealust toetust saavate hektarite arvuga. |
| | 5.
     
  Liikmesriigid tagavad, et ühtegi toetust ei maksta põllumajandustootjatele, kelle puhul on pärast komisjoni käesoleva määruse vastuvõtmist käsitleva ettepaneku avaldamist ilmnenud, et nad on kunstlikult loonud tingimusi käesolevas artiklis osutatud toetuse saamiseks. |
| | 6.
     
  Liikmesriigid teatavad oma lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud otsustest komisjonile 1. augustiks 2013. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 28 a

Üldeeskirjad

1.
     
  Liikmesriigid võivad otsustada anda täiendavat iga-aastast toetust põllumajandustootjatele, kellel on õigus saada toetust 1. peatükis osutatud põhitoetuskava raames.

2.
     
  Liikmesriigid määravad kindlaks esimeste hektarite arvu, mis on abikõlblikud seda toetust saama, mis vastab põllumajandustootja poolt vastavalt artikli 26 lõikele 1 aktiveeritud toetusõiguste arvule, kuni ülempiirini, milleks on 50 hektarit.

3.
     
  Kõnealuse toetuse rahastamiseks kasutavad liikmesriigid kuni 30 % II lisas sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast.

4.
     
  Liikmesriigid arvutavad igal aastal esimeste hektarite täiendava toetuse suuruse, jagades lõikes 3 nimetatud summa kõnealust toetust saavate hektarite arvuga.

5.
     
  Liikmesriigid tagavad, et ühtegi toetust ei maksta põllumajandustootjatele, kelle puhul on pärast komisjoni käesoleva määruse vastuvõtmist käsitleva ettepaneku avaldamist ilmnenud, et nad on kunstlikult loonud tingimusi käesolevas artiklis osutatud toetuse saamiseks.

6.
     
  Liikmesriigid teatavad oma lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud otsustest komisjonile 1. augustiks 2013.

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 30 | Artikkel 30 |
| Põllukultuuride mitmekesistamine | Põllukultuuride mitmekesistamine |
| 1.   Kui põllumajandustootja põllumaa on suurem kui
  kolm hektarit ning suurema osa aastast ei kasutata seda täielikult rohu tootmiseks (külvatud või looduslik) ega kesana ning sellel ei kasvatata üksnes vees kasvavaid põllukultuure
  , siis kasvatatakse põllumaal vähemalt kolme eri põllukultuuri.
  Mitte ühtki neist kolmest põllukultuurist ei hõlma alla 5 %
  põllumaast ning
  peamine põllukultuur
  ei hõlma üle
  70 %
  põllumaast. | 1.   
  Kui põllumajandustootja põllumaa suurus on 10 kuni 30 hektarit, kasvatatakse põllumaal vähemalt kahte eri põllukultuuri. Kumbki neist põllukultuuridest ei hõlma üle 80 % põllumaast. |
| | Kui põllumajandustootja põllumaa on suurem kui
  30 hektarit
  , siis kasvatatakse põllumaal vähemalt kolme eri põllukultuuri
  , v.a põllumajanduslikes majapidamistes, mis asuvad 62. laiuskraadist põhja pool
  .
  Peamine põllukultuur ei hõlma üle 75 %
  põllumaast ning
  kaks peamist põllukultuuri kokku
  ei hõlma üle
  95 %
  põllumaast. |
| 2.   Komisjonile antakse artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et määratleda põllukultuuri mõiste ja kehtestada eeskirjad eri põllukultuuride osakaalu täpseks arvutamiseks. | 2.   Komisjonile antakse artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et määratleda põllukultuuri mõiste ja kehtestada eeskirjad eri põllukultuuride osakaalu täpseks arvutamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 30

Artikkel 30

Põllukultuuride mitmekesistamine

Põllukultuuride mitmekesistamine

1.   Kui põllumajandustootja põllumaa on suurem kui
  kolm hektarit ning suurema osa aastast ei kasutata seda täielikult rohu tootmiseks (külvatud või looduslik) ega kesana ning sellel ei kasvatata üksnes vees kasvavaid põllukultuure
  , siis kasvatatakse põllumaal vähemalt kolme eri põllukultuuri.
  Mitte ühtki neist kolmest põllukultuurist ei hõlma alla 5 %
  põllumaast ning
  peamine põllukultuur
  ei hõlma üle
  70 %
  põllumaast.

1.   
  Kui põllumajandustootja põllumaa suurus on 10 kuni 30 hektarit, kasvatatakse põllumaal vähemalt kahte eri põllukultuuri. Kumbki neist põllukultuuridest ei hõlma üle 80 % põllumaast.

Kui põllumajandustootja põllumaa on suurem kui
  30 hektarit
  , siis kasvatatakse põllumaal vähemalt kolme eri põllukultuuri
  , v.a põllumajanduslikes majapidamistes, mis asuvad 62. laiuskraadist põhja pool
  .
  Peamine põllukultuur ei hõlma üle 75 %
  põllumaast ning
  kaks peamist põllukultuuri kokku
  ei hõlma üle
  95 %
  põllumaast.

2.   Komisjonile antakse artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et määratleda põllukultuuri mõiste ja kehtestada eeskirjad eri põllukultuuride osakaalu täpseks arvutamiseks.

2.   Komisjonile antakse artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et määratleda põllukultuuri mõiste ja kehtestada eeskirjad eri põllukultuuride osakaalu täpseks arvutamiseks.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 31 | Artikkel 31 |
| Püsirohumaa | Püsirohumaa
  ja püsikarjamaa |
| 1.   
  Põllumajandustootjad säilitavad püsirohumaana oma
  põllumajandusliku majapidamise
  alad
  , mis on 2014. taotlusaastaks määruse (EL) nr XXX (horisontaalne ÜPP määrus) artikli 74 lõike 1 kohaselt esitatud taotlusel deklareeritud püsirohumaana (edaspidi „püsirohumaa võrdlusalad”). | 1.   
  Liikmesriigid tagavad, et püsirohumaa ja püsikarjamaa aluse maa suuruse suhe kogu põllumajandusmaa suurusesse jääb samaks. Liikmesriigid võivad kõnealust kohustust kohaldada riiklikul, piirkondlikul või piirkondlikust madalamal tasandil. |
| | Esimese lõigu kohaldamisel loetakse püsirohumaa ja püsikarjamaa alune maa vastavaks
  põllumajandusliku majapidamise
  aladele
  , mis on 2014. taotlusaastaks määruse (EL) nr XXX (horisontaalne ÜPP määrus) artikli 74 lõike 1 kohaselt esitatud taotlusel deklareeritud püsirohumaana
  ja püsikarjamaana
  (edaspidi „püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  võrdlusalad”). |
| Püsirohumaa võrdlusalasid suurendatakse juhul, kui põllumajandustootjal lasub kohustus muuta alad 2014. ja/või 2015. aastal püsirohumaaks, nagu on osutatud määruse (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus] artiklis 93. | Püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  võrdlusalasid suurendatakse juhul, kui põllumajandustootjal lasub kohustus muuta alad 2014. ja/või 2015. aastal püsirohumaaks, nagu on osutatud määruse (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus] artiklis 93. |
| 2.   
  Põllumajandustootjad võivad
  muuta kuni 5 %
  oma
  püsirohumaa võrdlusaladest.
  Kõnealust piirangut ei kohaldata vääramatu jõu või
  erandlike asjaolude korral. | 2.   
  Lubatud on
  muuta kuni 5 % püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  võrdlusaladest
  , erandiks on süsinikurikkad mullad, märgalad ning poollooduslikud rohumaad ja karjamaad
  . Erandlike asjaolude korral
  võib kõnealust piirangut suurendada 7 %-ni
  . |
| 3.   Komisjonile antakse artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada eeskirjad, milles käsitletakse püsirohumaa võrdlusalade suurendamist vastavalt lõike 1
  teisele
  lõigule, püsirohumaa uuendamist, põllumajandusmaa muutmist püsirohumaaks,
  juhul
  kui ületatakse lõikes 2 osutatud lubatud vähendamist ning püsirohumaa võrdlusalade muutmist maa üleandmise korral. | 3.   Komisjonile antakse artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada eeskirjad, milles käsitletakse püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  võrdlusalade suurendamist vastavalt lõike 1
  kolmandale
  lõigule, püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  uuendamist, põllumajandusmaa muutmist püsirohumaaks
  ja püsikarjamaaks juhul
  , kui ületatakse lõikes 2 osutatud lubatud vähendamist, ning
  lõikes 2 osutatud erandlikke asjaolusid ning
  püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  võrdlusalade muutmist maa üleandmise korral. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 31

Artikkel 31

Püsirohumaa

Püsirohumaa
  ja püsikarjamaa

1.   
  Põllumajandustootjad säilitavad püsirohumaana oma
  põllumajandusliku majapidamise
  alad
  , mis on 2014. taotlusaastaks määruse (EL) nr XXX (horisontaalne ÜPP määrus) artikli 74 lõike 1 kohaselt esitatud taotlusel deklareeritud püsirohumaana (edaspidi „püsirohumaa võrdlusalad”).

1.   
  Liikmesriigid tagavad, et püsirohumaa ja püsikarjamaa aluse maa suuruse suhe kogu põllumajandusmaa suurusesse jääb samaks. Liikmesriigid võivad kõnealust kohustust kohaldada riiklikul, piirkondlikul või piirkondlikust madalamal tasandil.

Esimese lõigu kohaldamisel loetakse püsirohumaa ja püsikarjamaa alune maa vastavaks
  põllumajandusliku majapidamise
  aladele
  , mis on 2014. taotlusaastaks määruse (EL) nr XXX (horisontaalne ÜPP määrus) artikli 74 lõike 1 kohaselt esitatud taotlusel deklareeritud püsirohumaana
  ja püsikarjamaana
  (edaspidi „püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  võrdlusalad”).

Püsirohumaa võrdlusalasid suurendatakse juhul, kui põllumajandustootjal lasub kohustus muuta alad 2014. ja/või 2015. aastal püsirohumaaks, nagu on osutatud määruse (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus] artiklis 93.

Püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  võrdlusalasid suurendatakse juhul, kui põllumajandustootjal lasub kohustus muuta alad 2014. ja/või 2015. aastal püsirohumaaks, nagu on osutatud määruse (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus] artiklis 93.

2.   
  Põllumajandustootjad võivad
  muuta kuni 5 %
  oma
  püsirohumaa võrdlusaladest.
  Kõnealust piirangut ei kohaldata vääramatu jõu või
  erandlike asjaolude korral.

2.   
  Lubatud on
  muuta kuni 5 % püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  võrdlusaladest
  , erandiks on süsinikurikkad mullad, märgalad ning poollooduslikud rohumaad ja karjamaad
  . Erandlike asjaolude korral
  võib kõnealust piirangut suurendada 7 %-ni
  .

3.   Komisjonile antakse artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada eeskirjad, milles käsitletakse püsirohumaa võrdlusalade suurendamist vastavalt lõike 1
  teisele
  lõigule, püsirohumaa uuendamist, põllumajandusmaa muutmist püsirohumaaks,
  juhul
  kui ületatakse lõikes 2 osutatud lubatud vähendamist ning püsirohumaa võrdlusalade muutmist maa üleandmise korral.

3.   Komisjonile antakse artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada eeskirjad, milles käsitletakse püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  võrdlusalade suurendamist vastavalt lõike 1
  kolmandale
  lõigule, püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  uuendamist, põllumajandusmaa muutmist püsirohumaaks
  ja püsikarjamaaks juhul
  , kui ületatakse lõikes 2 osutatud lubatud vähendamist, ning
  lõikes 2 osutatud erandlikke asjaolusid ning
  püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  võrdlusalade muutmist maa üleandmise korral.

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 32 | Artikkel 32 |
| Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad | Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad |
| 1.   Põllumajandustootjad
  tagavad
  , et vähemalt
  7 %
  nende toetuskõlblikest hektaritest vastavalt artikli 25 lõikele 2, välja arvatud püsirohumaa all olev maa, on ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala, näiteks kesa, veepüüde terrassid, maastikule iseloomulikud vormid, puhvervööndid ja artikli 25 lõike 2 punkti b alapunktis ii osutatud metsastatud alad. | 1.   
  Kui põllumaa on suurem kui 10 hektarit, tagavad
  põllumajandustootjad
  käesoleva määruse rakendamise esimesel aastal
  , et vähemalt
  3 %
  nende toetuskõlblikest hektaritest vastavalt artikli 25 lõikele 2, välja arvatud püsirohumaa
  ja püsikarjamaa ning püsikultuuride
  all olev maa, on ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala, näiteks kesa, veepüüde terrassid, maastikule iseloomulikud vormid,
  sh hekid, kraavid, kiviaiad, üksikud puud ja tiigid, alad, kus kasvavad lämmastikku siduvad kultuurid,
  puhvervööndid ja artikli 25 lõike 2 punkti b alapunktis ii osutatud metsastatud alad.
  Põllumajandustootjad võivad seda meedet kohaldada kogu oma põllumajandusliku majapidamise suhtes. |
| | Põllumajandustootjad võivad tootmiseks kasutada ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala, kui nad ei kasuta pestitsiide ega väetisi. |
| | 1. jaanuaril 2016. aastal suurendatakse esimeses lõigus esitatud protsendimäära 5 protsendile. |
| | 1 a.
     
  Enne 31. märtsi 2017 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule lõike 1 kohaste meetmete hindamisaruande, lisades sellele vajalikud seadusandlikud ettepanekud, et vajaduse korral suurendada lõikes 1 nimetatud protsendimäära 7 protsendini aastaks 2018, ja olles võtnud arvesse keskkonnale ja põllumajandustootmisele avaldatavat mõju. |
| | 1 b.
     
  Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid alates 1. jaanuarist 2016 otsustada rakendada kuni kolme protsendipunkti ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladest piirkondlikul tasandil, et omandada külgnevad ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad. |
| | 1 c.
     
  Põllumajandustootjad võivad kohalikult asutuselt tagasi rentida suure loodusväärtusega põllumajandusmaa, mis on läinud avaliku sektori omandisse maa konsolideerimise või sarnaste menetluste tulemusena, ja võivad määrata selle ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alaks, tingimusel et see vastab lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele. |
| | 1 d.
     
  Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alasid võib kaaluda nende ökoloogilise tähtsuse järgi. Komisjon kiidab heaks liikmesriikide esitatud kaalumiskoefitsientide kogumi, võttes arvesse samaväärseid keskkonna- ja kliimaalase tulemuslikkuse kriteeriume. |
| 2.   Komisjonile antakse artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täiendavalt määratleda lõikes 1 osutatud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade liigid ning lisada ja määratleda muid ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade liike, mida võib võtta arvesse
  kõnealuses lõikes
  osutatud protsendimäära
  järgimiseks
  . | 2.   Komisjonile antakse artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täiendavalt määratleda käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade liigid
  , sätestada kogu liitu hõlmav kaalumiskoefitsientide raamistik, mille eesmärk oleks selle arvutamine, mitu hektarit kuulub käesoleva artikli lõikes 1 d nimetatud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade eri liikide alla,
  ning lisada ja määratleda muid ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade liike, mida võib võtta arvesse
  käesoleva artikli lõikes 1
  osutatud protsendimäära
  hindamiseks ja käesoleva artikli lõikes 1 b nimetatud piirkondliku tasandi määratlemiseks
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 32

Artikkel 32

Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad

Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad

1.   Põllumajandustootjad
  tagavad
  , et vähemalt
  7 %
  nende toetuskõlblikest hektaritest vastavalt artikli 25 lõikele 2, välja arvatud püsirohumaa all olev maa, on ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala, näiteks kesa, veepüüde terrassid, maastikule iseloomulikud vormid, puhvervööndid ja artikli 25 lõike 2 punkti b alapunktis ii osutatud metsastatud alad.

1.   
  Kui põllumaa on suurem kui 10 hektarit, tagavad
  põllumajandustootjad
  käesoleva määruse rakendamise esimesel aastal
  , et vähemalt
  3 %
  nende toetuskõlblikest hektaritest vastavalt artikli 25 lõikele 2, välja arvatud püsirohumaa
  ja püsikarjamaa ning püsikultuuride
  all olev maa, on ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala, näiteks kesa, veepüüde terrassid, maastikule iseloomulikud vormid,
  sh hekid, kraavid, kiviaiad, üksikud puud ja tiigid, alad, kus kasvavad lämmastikku siduvad kultuurid,
  puhvervööndid ja artikli 25 lõike 2 punkti b alapunktis ii osutatud metsastatud alad.
  Põllumajandustootjad võivad seda meedet kohaldada kogu oma põllumajandusliku majapidamise suhtes.

Põllumajandustootjad võivad tootmiseks kasutada ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala, kui nad ei kasuta pestitsiide ega väetisi.

1. jaanuaril 2016. aastal suurendatakse esimeses lõigus esitatud protsendimäära 5 protsendile.

1 a.
     
  Enne 31. märtsi 2017 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule lõike 1 kohaste meetmete hindamisaruande, lisades sellele vajalikud seadusandlikud ettepanekud, et vajaduse korral suurendada lõikes 1 nimetatud protsendimäära 7 protsendini aastaks 2018, ja olles võtnud arvesse keskkonnale ja põllumajandustootmisele avaldatavat mõju.

1 b.
     
  Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid alates 1. jaanuarist 2016 otsustada rakendada kuni kolme protsendipunkti ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladest piirkondlikul tasandil, et omandada külgnevad ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad.

1 c.
     
  Põllumajandustootjad võivad kohalikult asutuselt tagasi rentida suure loodusväärtusega põllumajandusmaa, mis on läinud avaliku sektori omandisse maa konsolideerimise või sarnaste menetluste tulemusena, ja võivad määrata selle ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alaks, tingimusel et see vastab lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele.

1 d.
     
  Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alasid võib kaaluda nende ökoloogilise tähtsuse järgi. Komisjon kiidab heaks liikmesriikide esitatud kaalumiskoefitsientide kogumi, võttes arvesse samaväärseid keskkonna- ja kliimaalase tulemuslikkuse kriteeriume.

2.   Komisjonile antakse artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täiendavalt määratleda lõikes 1 osutatud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade liigid ning lisada ja määratleda muid ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade liike, mida võib võtta arvesse
  kõnealuses lõikes
  osutatud protsendimäära
  järgimiseks
  .

2.   Komisjonile antakse artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täiendavalt määratleda käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade liigid
  , sätestada kogu liitu hõlmav kaalumiskoefitsientide raamistik, mille eesmärk oleks selle arvutamine, mitu hektarit kuulub käesoleva artikli lõikes 1 d nimetatud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade eri liikide alla,
  ning lisada ja määratleda muid ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade liike, mida võib võtta arvesse
  käesoleva artikli lõikes 1
  osutatud protsendimäära
  hindamiseks ja käesoleva artikli lõikes 1 b nimetatud piirkondliku tasandi määratlemiseks
  .

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Lõikes 1 osutatud hektaripõhise toetuse arvutamiseks jagatakse artikli 35 kohaldamise tulemusel saadud summa artikli 26 lõike 1 kohaselt deklareeritud toetuskõlblike hektarite arvuga
  aladel
  , mille puhul on liikmesriigid otsustanud anda käesoleva artikli lõike 2 kohast toetust. | 4.   Lõikes 1 osutatud hektaripõhise toetuse arvutamiseks jagatakse artikli 35 kohaldamise tulemusel saadud summa artikli 26 lõike 1 kohaselt deklareeritud
  niisuguste
  toetuskõlblike hektarite arvuga, mille puhul on liikmesriigid otsustanud anda käesoleva artikli lõike 2 kohast toetust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Lõikes 1 osutatud hektaripõhise toetuse arvutamiseks jagatakse artikli 35 kohaldamise tulemusel saadud summa artikli 26 lõike 1 kohaselt deklareeritud toetuskõlblike hektarite arvuga
  aladel
  , mille puhul on liikmesriigid otsustanud anda käesoleva artikli lõike 2 kohast toetust.

4.   Lõikes 1 osutatud hektaripõhise toetuse arvutamiseks jagatakse artikli 35 kohaldamise tulemusel saadud summa artikli 26 lõike 1 kohaselt deklareeritud
  niisuguste
  toetuskõlblike hektarite arvuga, mille puhul on liikmesriigid otsustanud anda käesoleva artikli lõike 2 kohast toetust.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 4 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid võivad hektaripõhist toetust varieerida objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid võivad hektaripõhist toetust varieerida objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel.

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 4 – lõik 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Esimese lõigu kohaldamisel võivad liikmesriigid määrata toetuse maksmisel arvesse võetava maksimaalse hektarite arvu põllumajandusliku majapidamise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Esimese lõigu kohaldamisel võivad liikmesriigid määrata toetuse maksmisel arvesse võetava maksimaalse hektarite arvu põllumajandusliku majapidamise kohta.

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Vastavalt iga liikmesriigi poolt lõike 1 kohaselt kasutatava riikliku ülemmäära protsendimäärale,
  kehtestab komisjon
  igal aastal
  rakendusaktidega
  kõnealuse toetuse
  vastava ülemmäära
  .
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 56 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. | 2.   Vastavalt iga liikmesriigi poolt lõike 1 kohaselt kasutatava riikliku ülemmäära protsendimäärale
  antakse komisjonile õigus võtta artikli 55 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte
  ,
  et kehtestada
  igal aastal kõnealuse toetuse
  vastav ülemmäär
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Vastavalt iga liikmesriigi poolt lõike 1 kohaselt kasutatava riikliku ülemmäära protsendimäärale,
  kehtestab komisjon
  igal aastal
  rakendusaktidega
  kõnealuse toetuse
  vastava ülemmäära
  .
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 56 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.

2.   Vastavalt iga liikmesriigi poolt lõike 1 kohaselt kasutatava riikliku ülemmäära protsendimäärale
  antakse komisjonile õigus võtta artikli 55 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte
  ,
  et kehtestada
  igal aastal kõnealuse toetuse
  vastav ülemmäär
  .

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 36 | Artikkel 36 |
| Üldeeskirjad | Üldeeskirjad |
| 1.   Liikmesriigid annavad iga-aastast toetust noortele põllumajandustootjatele, kellel on õigus saada toetust 1. peatükis osutatud põhitoetuskava raames. | 1.   Liikmesriigid annavad
  käesolevas peatükis sätestatud tingimustel
  iga-aastast toetust noortele põllumajandustootjatele, kellel on õigus saada toetust 1. peatükis osutatud põhitoetuskava raames. |
| 2.   Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab mõiste „noor põllumajandustootja”: | 2.   Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab mõiste „noor põllumajandustootja”: |
| a) | füüsilisi isikuid, kes asuvad esimest korda tegutsema põllumajandusliku majapidamise juhina või kes on asutanud sellise ettevõtte viis aastat enne seda, kui nad esitasid esimest korda määruse (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus] artikli 73 lõikes 1 osutatud põhitoetuskava kohase taotluse, ning |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 36

Artikkel 36

Üldeeskirjad

Üldeeskirjad

1.   Liikmesriigid annavad iga-aastast toetust noortele põllumajandustootjatele, kellel on õigus saada toetust 1. peatükis osutatud põhitoetuskava raames.

1.   Liikmesriigid annavad
  käesolevas peatükis sätestatud tingimustel
  iga-aastast toetust noortele põllumajandustootjatele, kellel on õigus saada toetust 1. peatükis osutatud põhitoetuskava raames.

2.   Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab mõiste „noor põllumajandustootja”:

2.   Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab mõiste „noor põllumajandustootja”:

a)

füüsilisi isikuid, kes asuvad esimest korda tegutsema põllumajandusliku majapidamise juhina või kes on asutanud sellise ettevõtte viis aastat enne seda, kui nad esitasid esimest korda määruse (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus] artikli 73 lõikes 1 osutatud põhitoetuskava kohase taotluse, ning

| a) | füüsilisi isikuid, kes asuvad esimest korda tegutsema põllumajandusliku majapidamise juhina või kes on asutanud sellise ettevõtte viis aastat enne seda, kui nad esitasid esimest korda määruse (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus] artikli 73 lõikes 1 osutatud põhitoetuskava kohase taotluse, ning |
| --- | --- |

a)

füüsilisi isikuid, kes asuvad esimest korda tegutsema põllumajandusliku majapidamise juhina või kes on asutanud sellise ettevõtte viis aastat enne seda, kui nad esitasid esimest korda määruse (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus] artikli 73 lõikes 1 osutatud põhitoetuskava kohase taotluse, ning

| b) | kes on punktis a osutatud taotluse esitamise hetkel nooremad kui 40 aastat. |
| --- | --- |

b)

kes on punktis a osutatud taotluse esitamise hetkel nooremad kui 40 aastat.

| b) | kes on punktis a osutatud taotluse esitamise hetkel nooremad kui 40 aastat. |
| --- | --- |

b)

kes on punktis a osutatud taotluse esitamise hetkel nooremad kui 40 aastat.

| b a) | Liikmesriigid võivad kindlaks määrata objektiivsed ja mittediskrimineerivad lisakriteeriumid, millele noored põllumajandustootjad peavad vastama eelkõige asjaomaste oskuste, kogemuste ja/või koolitusnõuete valdkonnas. |
| --- | --- |

b a)

Liikmesriigid võivad kindlaks määrata objektiivsed ja mittediskrimineerivad lisakriteeriumid, millele noored põllumajandustootjad peavad vastama eelkõige asjaomaste oskuste, kogemuste ja/või koolitusnõuete valdkonnas.

3.   Ilma et see piiraks finantsdistsipliini, toetuse järkjärgulise vähendamise ja piiramise, artikli 7 kohaste lineaarsete vähendamiste ning määruse (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus] artikliga 65 ettenähtud mis tahes vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamist, antakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud lisatoetust igal aastal pärast põllumajandustootjale antud toetusõiguste aktiveerimist.

3.   Ilma et see piiraks finantsdistsipliini, toetuse järkjärgulise vähendamise ja piiramise, artikli 7 kohaste lineaarsete vähendamiste ning määruse (EL) nr [...] [horisontaalne ÜPP määrus] artikliga 65 ettenähtud mis tahes vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamist, antakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud lisatoetust igal aastal pärast põllumajandustootjale antud toetusõiguste aktiveerimist.

4.   Lõikes 1 osutatud toetust antakse põllumajandustootjale maksimaalselt viieaastaseks perioodiks. Kõnealust perioodi vähendatakse aastate arvuga, mis jääb tegevuse alustamise ja lõike 2 punktis a osutatud taotluse esmakordse esitamise vahele.

4.   Lõikes 1 osutatud toetust antakse põllumajandustootjale maksimaalselt viieaastaseks perioodiks. Kõnealust perioodi vähendatakse aastate arvuga, mis jääb tegevuse alustamise ja lõike 2 punktis a osutatud taotluse esmakordse esitamise vahele.

5.   Liikmesriigid arvutavad lõikes 1 osutatud toetuse summa igal aastal, korrutades näitaja, mis vastab 25 %-le
  põllumajandustootjale antud
  toetusõiguste keskmisest väärtusest, artikli 26 lõike 1 kohaselt aktiveeritud toetusõiguste arvuga.

5.   Liikmesriigid arvutavad lõikes 1 osutatud toetuse summa igal aastal, korrutades näitaja, mis vastab 25 %-le toetusõiguste keskmisest väärtusest
  asjaomases liikmesriigis või piirkonnas
  , artikli 26 lõike 1 kohaselt aktiveeritud toetusõiguste arvuga.

Esimese lõigu kohaldamisel
  võtavad
  liikmesriigid
  arvesse järgmisi aktiveeritud toetusõiguste arvu ülempiire:

Esimese lõigu kohaldamisel
  määravad
  liikmesriigid
  kindlaks ülempiiri, mis võib olla kuni 100 hektarit.

| a) | kuni 25 toetusõigust liikmesriigis, kus põllumajandusliku majapidamise keskmine suurus, nagu on sätestatud VI lisas, on kuni 25 hektarit; |
| --- | --- |

a)

kuni 25 toetusõigust liikmesriigis, kus põllumajandusliku majapidamise keskmine suurus, nagu on sätestatud VI lisas, on kuni 25 hektarit;

| b) | mitte vähem kui 25 toetusõigust, aga mitte rohkem kui kõnealune keskmine suurus liikmesriigis, kus põllumajandusliku majapidamise keskmine suurus VI lisa kohaselt on suurem 25 hektarit. |
| --- | --- |

b)

mitte vähem kui 25 toetusõigust, aga mitte rohkem kui kõnealune keskmine suurus liikmesriigis, kus põllumajandusliku majapidamise keskmine suurus VI lisa kohaselt on suurem 25 hektarit.

6.   Komisjonile antakse artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et määratleda tingimused, mille kohaselt võib juriidilist isikut käsitada toetuskõlblikuna lõikes 1 osutatud toetuse saamiseks, eelkõige seoses lõike 2 punktis b sätestatud vanusepiirangu kohaldamisega ühe või enama füüsilise isiku suhtes, kes osalevad juriidilises isikus.

6.   Komisjonile antakse artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et määratleda tingimused, mille kohaselt võib juriidilist isikut käsitada toetuskõlblikuna lõikes 1 osutatud toetuse saamiseks, eelkõige seoses lõike 2 punktis b sätestatud vanusepiirangu kohaldamisega ühe või enama füüsilise isiku suhtes, kes osalevad juriidilises isikus.

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 37 | Artikkel 37 |
| Finantssätted | Finantssätted |
| 1.   Artiklis 36 osutatud toetuse rahastamiseks kasutavad liikmesriigid II lisas sätestatud
  iga-aastase riikliku ülemmäära protsendimäära, mis ei ole suurem kui 2 %
  .
  Nad teavitavad komisjoni 1. augustiks 2013 toetuse rahastamiseks vajalikust hinnangulisest protsendimäärast. | 1.   Artiklis 36 osutatud toetuse rahastamiseks kasutavad liikmesriigid
  2 %
  II lisas sätestatud
  iga-aastasest riiklikust ülemmäärast
  . |
| | Kui artiklis 36 osutatud toetuse rahastamiseks vajalik hinnanguline protsendimäär on madalam kui 2 %, siis võivad liikmesriigid eraldada vastavate summade ülejäägi selleks, et lineaarselt suurendada riikliku reservi toetusõiguste väärtust, seades prioriteediks noored põllumajandustootjad ja uued põllumajandustootjad vastavalt artikli 23 lõikele 4. |
| | Erandina esimeses lõigus sätestatust võivad liikmesriigid otsustada suurendada kõnealuses lõigus nimetatud protsendimäära valitud toetusesaajate eelistamiseks riiklikul tasandil objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel. Sellisest otsusest teavitatakse komisjoni enne 1. augustit 2013. |
| Liikmesriigid võivad 1. augustiks 2016 vaadata läbi oma hinnangulise protsendimäära jõustumisega alates 1. jaanuarist 2017. Nad teavitavad komisjoni 1. augustiks 2016 läbivaadatud protsendimäärast. | Liikmesriigid võivad 1. augustiks 2016 vaadata läbi oma hinnangulise protsendimäära
  , mis on vajalik artiklis 36 osutatud toetuse rahastamiseks,
  jõustumisega alates 1. jaanuarist 2017. Nad teavitavad komisjoni 1. augustiks 2016 läbivaadatud protsendimäärast. |
| 2.   Ilma et see piiraks lõikes 1 sätestatud 2 % maksimummäära kohaldamist ja kui liikmesriigis asjaomasel aastal antava toetuse kogusumma ületab lõike 4 kohaselt sätestatud ülemmäära ning kui kõnealune ülemmäär on alla 2 % II lisas sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast, vähendavad liikmesriigid lineaarselt kõiki artikli 25 kohaselt kõigile põllumajandustootjatele antavaid toetusi. | 2.   Ilma et see piiraks lõikes 1 sätestatud 2 % maksimummäära kohaldamist ja kui liikmesriigis asjaomasel aastal antava toetuse kogusumma ületab lõike 4 kohaselt sätestatud ülemmäära ning kui kõnealune ülemmäär on alla 2 % II lisas sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast, vähendavad liikmesriigid lineaarselt kõiki artikli 25 kohaselt kõigile põllumajandustootjatele antavaid toetusi. |
| 3.   Kui liikmesriigis asjaomasel aastal antava toetuse kogusumma ületab lõike 4 kohaselt sätestatud ülemmäära ning kui kõnealune ülemmäär on 2 % II lisas kehtestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast, vähendavad liikmesriigid lineaarselt artikli 36 kohaselt makstavaid summasid kõnealuse ülemmäära järgimiseks. | 3.   Kui liikmesriigis asjaomasel aastal antava toetuse kogusumma ületab lõike 4 kohaselt sätestatud ülemmäära ning kui kõnealune ülemmäär on 2 % II lisas kehtestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast, vähendavad liikmesriigid lineaarselt artikli 36 kohaselt makstavaid summasid kõnealuse ülemmäära järgimiseks. |
| 4.   Komisjon kehtestab rakendusaktidega igal aastal artiklis 36 osutatud toetuse vastava ülemmäära vastavalt lõikele 1 liikmesriikide teavitatud hinnangulise protsendimäära alusel. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 56 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. | 4.   Komisjon kehtestab rakendusaktidega igal aastal artiklis 36 osutatud toetuse vastava ülemmäära vastavalt lõikele 1 liikmesriikide teavitatud hinnangulise protsendimäära alusel. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 56 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 37

Artikkel 37

Finantssätted

Finantssätted

1.   Artiklis 36 osutatud toetuse rahastamiseks kasutavad liikmesriigid II lisas sätestatud
  iga-aastase riikliku ülemmäära protsendimäära, mis ei ole suurem kui 2 %
  .
  Nad teavitavad komisjoni 1. augustiks 2013 toetuse rahastamiseks vajalikust hinnangulisest protsendimäärast.

1.   Artiklis 36 osutatud toetuse rahastamiseks kasutavad liikmesriigid
  2 %
  II lisas sätestatud
  iga-aastasest riiklikust ülemmäärast
  .

Kui artiklis 36 osutatud toetuse rahastamiseks vajalik hinnanguline protsendimäär on madalam kui 2 %, siis võivad liikmesriigid eraldada vastavate summade ülejäägi selleks, et lineaarselt suurendada riikliku reservi toetusõiguste väärtust, seades prioriteediks noored põllumajandustootjad ja uued põllumajandustootjad vastavalt artikli 23 lõikele 4.

Erandina esimeses lõigus sätestatust võivad liikmesriigid otsustada suurendada kõnealuses lõigus nimetatud protsendimäära valitud toetusesaajate eelistamiseks riiklikul tasandil objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel. Sellisest otsusest teavitatakse komisjoni enne 1. augustit 2013.

Liikmesriigid võivad 1. augustiks 2016 vaadata läbi oma hinnangulise protsendimäära jõustumisega alates 1. jaanuarist 2017. Nad teavitavad komisjoni 1. augustiks 2016 läbivaadatud protsendimäärast.

Liikmesriigid võivad 1. augustiks 2016 vaadata läbi oma hinnangulise protsendimäära
  , mis on vajalik artiklis 36 osutatud toetuse rahastamiseks,
  jõustumisega alates 1. jaanuarist 2017. Nad teavitavad komisjoni 1. augustiks 2016 läbivaadatud protsendimäärast.

2.   Ilma et see piiraks lõikes 1 sätestatud 2 % maksimummäära kohaldamist ja kui liikmesriigis asjaomasel aastal antava toetuse kogusumma ületab lõike 4 kohaselt sätestatud ülemmäära ning kui kõnealune ülemmäär on alla 2 % II lisas sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast, vähendavad liikmesriigid lineaarselt kõiki artikli 25 kohaselt kõigile põllumajandustootjatele antavaid toetusi.

2.   Ilma et see piiraks lõikes 1 sätestatud 2 % maksimummäära kohaldamist ja kui liikmesriigis asjaomasel aastal antava toetuse kogusumma ületab lõike 4 kohaselt sätestatud ülemmäära ning kui kõnealune ülemmäär on alla 2 % II lisas sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast, vähendavad liikmesriigid lineaarselt kõiki artikli 25 kohaselt kõigile põllumajandustootjatele antavaid toetusi.

3.   Kui liikmesriigis asjaomasel aastal antava toetuse kogusumma ületab lõike 4 kohaselt sätestatud ülemmäära ning kui kõnealune ülemmäär on 2 % II lisas kehtestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast, vähendavad liikmesriigid lineaarselt artikli 36 kohaselt makstavaid summasid kõnealuse ülemmäära järgimiseks.

3.   Kui liikmesriigis asjaomasel aastal antava toetuse kogusumma ületab lõike 4 kohaselt sätestatud ülemmäära ning kui kõnealune ülemmäär on 2 % II lisas kehtestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast, vähendavad liikmesriigid lineaarselt artikli 36 kohaselt makstavaid summasid kõnealuse ülemmäära järgimiseks.

4.   Komisjon kehtestab rakendusaktidega igal aastal artiklis 36 osutatud toetuse vastava ülemmäära vastavalt lõikele 1 liikmesriikide teavitatud hinnangulise protsendimäära alusel. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 56 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.

4.   Komisjon kehtestab rakendusaktidega igal aastal artiklis 36 osutatud toetuse vastava ülemmäära vastavalt lõikele 1 liikmesriikide teavitatud hinnangulise protsendimäära alusel. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 56 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tootmiskohustusega seotud toetust võib anda
  järgmistes
  sektorites ja
  järgmistele
  toodetele
  : teravili, õliseemned, valgurikkad kultuurid, kaunviljad, lina, kanep, riis, pähklid, kartulitärklis, piim ja piimatooted, seemned, lamba- ja kitseliha, veise- ja vasikaliha, oliiviõli, siidiussid, kuivsööt, humal, suhkrupeet, suhkruroog ja sigur, puu- ja köögivili ning lühikese raieringiga madalmets
  . | Tootmiskohustusega seotud toetust võib anda sektorites ja toodetele
  , mida on nimetatud aluslepingu I lisas, välja arvatud kalandustooted
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Tootmiskohustusega seotud toetust võib anda
  järgmistes
  sektorites ja
  järgmistele
  toodetele
  : teravili, õliseemned, valgurikkad kultuurid, kaunviljad, lina, kanep, riis, pähklid, kartulitärklis, piim ja piimatooted, seemned, lamba- ja kitseliha, veise- ja vasikaliha, oliiviõli, siidiussid, kuivsööt, humal, suhkrupeet, suhkruroog ja sigur, puu- ja köögivili ning lühikese raieringiga madalmets
  .

Tootmiskohustusega seotud toetust võib anda sektorites ja toodetele
  , mida on nimetatud aluslepingu I lisas, välja arvatud kalandustooted
  .

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 1 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Tootmiskohustusega seotud toetusteks ette nähtud eelarveassigneeringud eraldatakse esmajärjekorras toodetele, mille jaoks anti tootmiskohustusega seotud toetust ajavahemikul 2010–2013 määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklite 86, 101 ja 111 kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Tootmiskohustusega seotud toetusteks ette nähtud eelarveassigneeringud eraldatakse esmajärjekorras toodetele, mille jaoks anti tootmiskohustusega seotud toetust ajavahemikul 2010–2013 määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklite 86, 101 ja 111 kohaselt.

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Liikmesriigid võivad anda käesoleva määruse III jaotise 1. peatükis osutatud põhitoetusest sõltumatult tootmiskohustusega seotud toetust põllumajandustootjatele, kellele oli määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklite 60 ja 65 kohaselt ette nähtud eritoetusõigused aastal 2010. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3 a.
     
  Liikmesriigid võivad anda käesoleva määruse III jaotise 1. peatükis osutatud põhitoetusest sõltumatult tootmiskohustusega seotud toetust põllumajandustootjatele, kellele oli määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklite 60 ja 65 kohaselt ette nähtud eritoetusõigused aastal 2010.

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3 b.
     
  Liikmesriigid võivad anda tootmiskohustusega seotud toetust loomakasvatajatele, kellele ei kuulu suurem osa nende kasutatavast maast. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3 b.
     
  Liikmesriigid võivad anda tootmiskohustusega seotud toetust loomakasvatajatele, kellele ei kuulu suurem osa nende kasutatavast maast.

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 3 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3 c.
     
  Komisjonile antakse artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse kõnealuste põllumajandustootjate suhtes üleminekumeetmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3 c.
     
  Komisjonile antakse artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse kõnealuste põllumajandustootjate suhtes üleminekumeetmed.

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 4 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Erandina esimesest lõigust võib tootmiskohustusega seotud toetuse piirmäära suurendada üle määra, mis on vajalik praeguse tootmistaseme hoidmiseks, eeldusel et tootmiskohustusega seotud toetuse eesmärk on keskkonnaalane. Asjaomane liikmesriik sätestab niisuguse piirmäära kooskõlas konkreetsete keskkonnaalaste eesmärkide või ülesannetega. Komisjoni teavitatakse sätestatud piirmäärast vastavalt artiklile 40 ja see kiidetakse heaks vastavalt artiklile 41. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Erandina esimesest lõigust võib tootmiskohustusega seotud toetuse piirmäära suurendada üle määra, mis on vajalik praeguse tootmistaseme hoidmiseks, eeldusel et tootmiskohustusega seotud toetuse eesmärk on keskkonnaalane. Asjaomane liikmesriik sätestab niisuguse piirmäära kooskõlas konkreetsete keskkonnaalaste eesmärkide või ülesannetega. Komisjoni teavitatakse sätestatud piirmäärast vastavalt artiklile 40 ja see kiidetakse heaks vastavalt artiklile 41.

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuse rahastamiseks võivad liikmesriigid kõnealuse toetuse esimesele rakendamisaastale eelneva aasta 1. augustiks otsustada kasutada kuni
  5 %
  II lisas sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast. | 1.   Vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuse rahastamiseks võivad liikmesriigid kõnealuse toetuse esimesele rakendamisaastale eelneva aasta 1. augustiks otsustada kasutada kuni
  15 %
  II lisas sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuse rahastamiseks võivad liikmesriigid kõnealuse toetuse esimesele rakendamisaastale eelneva aasta 1. augustiks otsustada kasutada kuni
  5 %
  II lisas sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast.

1.   Vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuse rahastamiseks võivad liikmesriigid kõnealuse toetuse esimesele rakendamisaastale eelneva aasta 1. augustiks otsustada kasutada kuni
  15 %
  II lisas sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast.

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Lõikes 1 osutatud protsendimäära riiklikust ülemmäärast võib suurendada kolme protsendipunkti võrra nende liikmesriikide puhul, kes otsustavad kasutada vähemalt 3 % II lisas määratletud riiklikust ülemmäärast selleks, et toetada käesoleva peatüki alusel valgurikaste kultuuride kasvatamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 a.
     
  Lõikes 1 osutatud protsendimäära riiklikust ülemmäärast võib suurendada kolme protsendipunkti võrra nende liikmesriikide puhul, kes otsustavad kasutada vähemalt 3 % II lisas määratletud riiklikust ülemmäärast selleks, et toetada käesoleva peatüki alusel valgurikaste kultuuride kasvatamist.

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid otsustada kasutada kuni 10 % II lisas sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast, tingimusel et: | välja jäetud |
| a) | nad kohaldasid kuni 31. detsembrini 2013 määruse (EÜ) nr 73/2009 V jaotises sätestatud ühtse pindalatoetuse kava või nad rahastasid meetmeid kõnealuse määruse artikli 111 alusel või nende suhtes on tehtud artikli 69 lõikega 5 ettenähtud erand või Malta puhul kõnealuse määruse artikli 69 lõikega 1 ettenähtud erand; ja/või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid otsustada kasutada kuni 10 % II lisas sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast, tingimusel et:

välja jäetud

a)

nad kohaldasid kuni 31. detsembrini 2013 määruse (EÜ) nr 73/2009 V jaotises sätestatud ühtse pindalatoetuse kava või nad rahastasid meetmeid kõnealuse määruse artikli 111 alusel või nende suhtes on tehtud artikli 69 lõikega 5 ettenähtud erand või Malta puhul kõnealuse määruse artikli 69 lõikega 1 ettenähtud erand; ja/või

| b) | nad suunasid ajavahemikul 2010–2013 vähemalt ühel aastal enam kui 5 % summadest, mis olid eraldatud määruse (EÜ) nr 73/2009 III, IV ja V jaotisega (välja arvatud IV jaotise 1. peatüki 6. jagu) ettenähtud otsetoetuste andmiseks, määruse (EÜ) nr 73/2009 III jaotise 2. peatüki 2. jaos sätestatud meetmete rahastamiseks, kõnealuse määruse artikli 68 lõike 1 punkti a alapunktidega i–iv ning lõike 1 punktidega b ja e ettenähtud toetuseks või kõnealuse määruse IV jaotise 1. peatüki (välja arvatud 6. jagu) kohasteks meetmeteks. |
| --- | --- |

b)

nad suunasid ajavahemikul 2010–2013 vähemalt ühel aastal enam kui 5 % summadest, mis olid eraldatud määruse (EÜ) nr 73/2009 III, IV ja V jaotisega (välja arvatud IV jaotise 1. peatüki 6. jagu) ettenähtud otsetoetuste andmiseks, määruse (EÜ) nr 73/2009 III jaotise 2. peatüki 2. jaos sätestatud meetmete rahastamiseks, kõnealuse määruse artikli 68 lõike 1 punkti a alapunktidega i–iv ning lõike 1 punktidega b ja e ettenähtud toetuseks või kõnealuse määruse IV jaotise 1. peatüki (välja arvatud 6. jagu) kohasteks meetmeteks.

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 – lõige 4 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid võivad 1. augustiks 2016 vaadata oma
  lõigete 1–3
  kohase otsuse läbi ja teha alates 2017. aastast jõustuva otsuse: | 4.   Liikmesriigid võivad 1. augustiks 2016 vaadata oma
  lõigete 1 ja 1 a
  kohase otsuse läbi ja teha alates 2017. aastast jõustuva otsuse: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid võivad 1. augustiks 2016 vaadata oma
  lõigete 1–3
  kohase otsuse läbi ja teha alates 2017. aastast jõustuva otsuse:

4.   Liikmesriigid võivad 1. augustiks 2016 vaadata oma
  lõigete 1 ja 1 a
  kohase otsuse läbi ja teha alates 2017. aastast jõustuva otsuse:

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 – lõige 4 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | suurendada
  lõigete 1
  ja
  2
  kohaselt kindlaksmääratud protsendimäära kõnealustes lõigetes sätestatud piirides, kui see on asjakohane ning vajaduse korral muuta toetuse andmise tingimusi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

suurendada
  lõigete 1
  ja
  2
  kohaselt kindlaksmääratud protsendimäära kõnealustes lõigetes sätestatud piirides, kui see on asjakohane ning vajaduse korral muuta toetuse andmise tingimusi;

| a) | suurendada
  lõigete 1
  ja
  1 a
  kohaselt kindlaksmääratud protsendimäära kõnealustes lõigetes sätestatud piirides, kui see on asjakohane ning vajaduse korral muuta toetuse andmise tingimusi; |
| --- | --- |

a)

suurendada
  lõigete 1
  ja
  1 a
  kohaselt kindlaksmääratud protsendimäära kõnealustes lõigetes sätestatud piirides, kui see on asjakohane ning vajaduse korral muuta toetuse andmise tingimusi;

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   
  Komisjon kehtestab rakendusaktidega
  igal aastal toetuse
  vastava ülemmäära
  , võttes aluseks iga liikmesriigi
  lõigete 1–4
  kohaselt tehtud otsuse kasutatava riikliku ülemmäära osakaalu kohta.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 56 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. | 5.   
  Komisjonile antakse artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada
  igal aastal toetuse
  vastav ülemmäär
  , võttes aluseks iga liikmesriigi
  lõigete 1, 1 a ja 4
  kohaselt tehtud otsuse kasutatava riikliku ülemmäära osakaalu kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   
  Komisjon kehtestab rakendusaktidega
  igal aastal toetuse
  vastava ülemmäära
  , võttes aluseks iga liikmesriigi
  lõigete 1–4
  kohaselt tehtud otsuse kasutatava riikliku ülemmäära osakaalu kohta.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 56 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.

5.   
  Komisjonile antakse artikli 55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada
  igal aastal toetuse
  vastav ülemmäär
  , võttes aluseks iga liikmesriigi
  lõigete 1, 1 a ja 4
  kohaselt tehtud otsuse kasutatava riikliku ülemmäära osakaalu kohta.

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 39 a |
| | Vabatahtlik täiendav riiklik toetus |
| | 1.
     
  Liikmesriigid, kes otsustavad anda vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetust ammlehma kasvatamise sektoris kooskõlas artikliga 38, võivad anda põllumajandustootjatele täiendavat riiklikku toetust, et täiendada samal kalendriaastal põllumajandustootjatele makstavat tootmiskohustusega seotud toetust. |
| | 2.
     
  Liikmesriigid teevad põllumajandustootjatele täiendava riikliku toetuse maksmise tingimused teatavaks samaaegselt tootmiskohustusega seotud toetuse tingimuste teatamisega ja sama korra alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 39 a

Vabatahtlik täiendav riiklik toetus

1.
     
  Liikmesriigid, kes otsustavad anda vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetust ammlehma kasvatamise sektoris kooskõlas artikliga 38, võivad anda põllumajandustootjatele täiendavat riiklikku toetust, et täiendada samal kalendriaastal põllumajandustootjatele makstavat tootmiskohustusega seotud toetust.

2.
     
  Liikmesriigid teevad põllumajandustootjatele täiendava riikliku toetuse maksmise tingimused teatavaks samaaegselt tootmiskohustusega seotud toetuse tingimuste teatamisega ja sama korra alusel.

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 41 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Komisjon kiidab rakendusaktiga
  artikli
  39 lõikes 3 või vajaduse korral
  artikli 39 lõike 4 punktis a osutatud otsuse
  heaks
  , kui asjaomases piirkonnas või sektoris on tõendatud üks järgmistest vajadustest: | 1.   
  Komisjonile antakse
  artikli
  55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte
  artikli 39 lõike 4 punktis a osutatud otsuse
  heakskiitmiseks
  , kui asjaomases piirkonnas või sektoris on tõendatud üks järgmistest vajadustest: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Komisjon kiidab rakendusaktiga
  artikli
  39 lõikes 3 või vajaduse korral
  artikli 39 lõike 4 punktis a osutatud otsuse
  heaks
  , kui asjaomases piirkonnas või sektoris on tõendatud üks järgmistest vajadustest:

1.   
  Komisjonile antakse
  artikli
  55 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte
  artikli 39 lõike 4 punktis a osutatud otsuse
  heakskiitmiseks
  , kui asjaomases piirkonnas või sektoris on tõendatud üks järgmistest vajadustest:

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 47 | Artikkel 47 |
| Üldeeskirjad | Üldeeskirjad |
| 1.   Põllumajandustootjad, kellel on artikli 21 kohaselt 2014. aastal jaotatud toetusõigused ja kes vastavad artikli 10 lõikega 1 ettenähtud miinimumnõuetele,
  võivad valida, kas osaleda
  käesolevas jaotises sätestatud tingimuste alusel lihtsustatud kavas (
  edaspidi
  „väikepõllumajandustootjate kava”). | 1.   
  Liikmesriigid võivad kehtestada käesolevas jaotises sätestatud tingimuste alusel lihtsustatud väikepõllumajandustootjate kava. Kui liikmesriik sellist kava rakendab, osalevad
  põllumajandustootjad, kellel on artikli 21 kohaselt 2014. aastal jaotatud toetusõigused ja kes vastavad artikli 10 lõikega 1 ettenähtud miinimumnõuetele, käesolevas jaotises sätestatud tingimuste alusel lihtsustatud kavas („väikepõllumajandustootjate kava”). |
| | Põllumajandustootjad, kellel vastavalt III ja IV jaotisele on õigus toetustele vähem kui 1 500 euro ulatuses, lülitatakse automaatselt niisugusesse väikepõllumajandustootjate kavasse. |
| 2.   Väikepõllumajandustootjate kava kohased toetused asendavad III ja IV jaotise kohaselt makstavad toetused. | 2.   Väikepõllumajandustootjate kava kohased toetused asendavad III ja IV jaotise kohaselt makstavad toetused. |
| 3.   Väikepõllumajandustootjate kavas osalevad põllumajandustootjad on vabastatud III jaotise 2. peatükiga ettenähtud põllumajandustavade järgimisest. | 3.   Väikepõllumajandustootjate kavas osalevad põllumajandustootjad on vabastatud III jaotise 2. peatükiga ettenähtud põllumajandustavade järgimisest. |
| 4.   Liikmesriigid tagavad, et toetust ei anta põllumajandustootjatele, kelle puhul on alates käesoleva komisjoni määruse eelnõu avaldamise kuupäevast tehtud kindlaks, et nad jagavad oma põllumajandusliku majapidamise üksnes selleks, et saada toetust väikepõllumajandustootjate kava alusel. See kehtib ka põllumajandustootjate suhtes, kelle põllumajanduslikud majapidamised on moodustatud sellise jagamise tulemusel. | 4.   Liikmesriigid tagavad, et toetust ei anta põllumajandustootjatele, kelle puhul on alates käesoleva komisjoni määruse eelnõu avaldamise kuupäevast tehtud kindlaks, et nad jagavad oma põllumajandusliku majapidamise üksnes selleks, et saada toetust väikepõllumajandustootjate kava alusel. See kehtib ka põllumajandustootjate suhtes, kelle põllumajanduslikud majapidamised on moodustatud sellise jagamise tulemusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 47

Artikkel 47

Üldeeskirjad

Üldeeskirjad

1.   Põllumajandustootjad, kellel on artikli 21 kohaselt 2014. aastal jaotatud toetusõigused ja kes vastavad artikli 10 lõikega 1 ettenähtud miinimumnõuetele,
  võivad valida, kas osaleda
  käesolevas jaotises sätestatud tingimuste alusel lihtsustatud kavas (
  edaspidi
  „väikepõllumajandustootjate kava”).

1.   
  Liikmesriigid võivad kehtestada käesolevas jaotises sätestatud tingimuste alusel lihtsustatud väikepõllumajandustootjate kava. Kui liikmesriik sellist kava rakendab, osalevad
  põllumajandustootjad, kellel on artikli 21 kohaselt 2014. aastal jaotatud toetusõigused ja kes vastavad artikli 10 lõikega 1 ettenähtud miinimumnõuetele, käesolevas jaotises sätestatud tingimuste alusel lihtsustatud kavas („väikepõllumajandustootjate kava”).

Põllumajandustootjad, kellel vastavalt III ja IV jaotisele on õigus toetustele vähem kui 1 500 euro ulatuses, lülitatakse automaatselt niisugusesse väikepõllumajandustootjate kavasse.

2.   Väikepõllumajandustootjate kava kohased toetused asendavad III ja IV jaotise kohaselt makstavad toetused.

2.   Väikepõllumajandustootjate kava kohased toetused asendavad III ja IV jaotise kohaselt makstavad toetused.

3.   Väikepõllumajandustootjate kavas osalevad põllumajandustootjad on vabastatud III jaotise 2. peatükiga ettenähtud põllumajandustavade järgimisest.

3.   Väikepõllumajandustootjate kavas osalevad põllumajandustootjad on vabastatud III jaotise 2. peatükiga ettenähtud põllumajandustavade järgimisest.

4.   Liikmesriigid tagavad, et toetust ei anta põllumajandustootjatele, kelle puhul on alates käesoleva komisjoni määruse eelnõu avaldamise kuupäevast tehtud kindlaks, et nad jagavad oma põllumajandusliku majapidamise üksnes selleks, et saada toetust väikepõllumajandustootjate kava alusel. See kehtib ka põllumajandustootjate suhtes, kelle põllumajanduslikud majapidamised on moodustatud sellise jagamise tulemusel.

4.   Liikmesriigid tagavad, et toetust ei anta põllumajandustootjatele, kelle puhul on alates käesoleva komisjoni määruse eelnõu avaldamise kuupäevast tehtud kindlaks, et nad jagavad oma põllumajandusliku majapidamise üksnes selleks, et saada toetust väikepõllumajandustootjate kava alusel. See kehtib ka põllumajandustootjate suhtes, kelle põllumajanduslikud majapidamised on moodustatud sellise jagamise tulemusel.

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 48 | Artikkel 48 |
| Osalemine | Osalemine |
| Väikepõllumajandustootjate kavas osaleda soovivad põllumajandustootjad esitavad selleks taotluse
  15. oktoobriks 2014. | Liikmesriikide ametiasutused teavitavad artikli 47 lõikes 1 osutatud põllumajandustootjate loetelust komisjoni
  15. oktoobriks 2014. |
| Põllumajandustootjad, kes ei
  ole esitanud 15. oktoobriks 2014. aastaks taotlust osaleda
  väikepõllumajandustootjate kavas
  või kes ei soovi enam selles pärast kõnealust kuupäeva
  osaleda või kes on välja valitud määruse (EL) nr [...] [maaelu arengu määrus] artikli 20 lõike 1 punkti c kohase toetuse saamiseks, ei saa enam kõnealuses kavas osaleda. | Artikli 47 lõikes 1 osutatud
  põllumajandustootjad, kes ei
  soovi enam pärast kõnealust kuupäeva
  väikepõllumajandustootjate kavas osaleda või kes on välja valitud määruse (EL) nr [...] [maaelu arengu määrus] artikli 20 lõike 1 punkti c kohase toetuse saamiseks, ei saa enam kõnealuses kavas osaleda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 48

Artikkel 48

Osalemine

Osalemine

Väikepõllumajandustootjate kavas osaleda soovivad põllumajandustootjad esitavad selleks taotluse
  15. oktoobriks 2014.

Liikmesriikide ametiasutused teavitavad artikli 47 lõikes 1 osutatud põllumajandustootjate loetelust komisjoni
  15. oktoobriks 2014.

Põllumajandustootjad, kes ei
  ole esitanud 15. oktoobriks 2014. aastaks taotlust osaleda
  väikepõllumajandustootjate kavas
  või kes ei soovi enam selles pärast kõnealust kuupäeva
  osaleda või kes on välja valitud määruse (EL) nr [...] [maaelu arengu määrus] artikli 20 lõike 1 punkti c kohase toetuse saamiseks, ei saa enam kõnealuses kavas osaleda.

Artikli 47 lõikes 1 osutatud
  põllumajandustootjad, kes ei
  soovi enam pärast kõnealust kuupäeva
  väikepõllumajandustootjate kavas osaleda või kes on välja valitud määruse (EL) nr [...] [maaelu arengu määrus] artikli 20 lõike 1 punkti c kohase toetuse saamiseks, ei saa enam kõnealuses kavas osaleda.

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 49 | Artikkel 49 |
| Toetussumma | Toetussumma |
| 1.   Liikmesriigid kehtestavad väikepõllumajandustootjate kava kohase iga-aastase toetussumma ühel järgmistest tasemetest, mille suhtes kehtivad lõiked 2 ja 3: | 1.   Liikmesriigid kehtestavad väikepõllumajandustootjate kava kohase iga-aastase toetussumma ühel järgmistest tasemetest, mille suhtes kehtivad lõiked 2 ja 3: |
| a) | summa, mis ei ületa
  15 %
  keskmisest riiklikust toetusest toetusesaaja kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 49

Artikkel 49

Toetussumma

Toetussumma

1.   Liikmesriigid kehtestavad väikepõllumajandustootjate kava kohase iga-aastase toetussumma ühel järgmistest tasemetest, mille suhtes kehtivad lõiked 2 ja 3:

1.   Liikmesriigid kehtestavad väikepõllumajandustootjate kava kohase iga-aastase toetussumma ühel järgmistest tasemetest, mille suhtes kehtivad lõiked 2 ja 3:

a)

summa, mis ei ületa
  15 %
  keskmisest riiklikust toetusest toetusesaaja kohta;

| a) | summa, mis ei ületa
  25 %
  keskmisest riiklikust toetusest toetusesaaja kohta; |
| --- | --- |

a)

summa, mis ei ületa
  25 %
  keskmisest riiklikust toetusest toetusesaaja kohta;

| b) | summa, mis vastab keskmisele riiklikule toetusele hektari kohta, mida on korrutatud hektarite arvule vastava näitajaga, mis ei ole rohkem kui
  kolm
  . |
| --- | --- |

b)

summa, mis vastab keskmisele riiklikule toetusele hektari kohta, mida on korrutatud hektarite arvule vastava näitajaga, mis ei ole rohkem kui
  kolm
  .

| b) | summa, mis vastab keskmisele riiklikule toetusele hektari kohta, mida on korrutatud hektarite arvule vastava näitajaga, mis ei ole rohkem kui
  viis
  . |
| --- | --- |

b)

summa, mis vastab keskmisele riiklikule toetusele hektari kohta, mida on korrutatud hektarite arvule vastava näitajaga, mis ei ole rohkem kui
  viis
  .

Erandina esimesest lõigust võivad liikmesriigid otsustada, et iga-aastane toetussumma on võrdne summaga, millele põllumajandustootjal oleks kavaga liitumise aastal õigus artiklite 18, 29, 34, 36 ja 38 alusel, kuid mitte suurem kui 1 500 eurot.

Liikmesriigid kehtestavad esimese lõigu punktis a osutatud riikliku keskmise, võttes aluseks II lisas 2019. kalendriaastaks sätestatud riikliku ülemmäära ning artikli 21 lõike 1 kohaselt toetusõigusi saanud põllumajandustootjate arvu.

Liikmesriigid kehtestavad esimese lõigu punktis a osutatud riikliku keskmise, võttes aluseks II lisas 2019. kalendriaastaks sätestatud riikliku ülemmäära ning artikli 21 lõike 1 kohaselt toetusõigusi saanud põllumajandustootjate arvu.

Liikmesriigid kehtestavad esimese lõigu punktis b osutatud riikliku keskmise, võttes aluseks II lisas 2019. kalendriaastaks sätestatud riikliku ülemmäära ning artikli 26 kohaselt 2014. aastal deklareeritud toetuskõlblike hektarite arvu.

Liikmesriigid kehtestavad esimese lõigu punktis b osutatud riikliku keskmise, võttes aluseks II lisas 2019. kalendriaastaks sätestatud riikliku ülemmäära ning artikli 26 kohaselt 2014. aastal deklareeritud toetuskõlblike hektarite arvu.

2.   Lõikes 1 osutatud summa jääb 500 euro ja
  1 000 euro
  vahele. Ilma et see piiraks artikli 51 lõike 1 kohaldamist ning juhul, kui lõike 1 kohaldamise tulemusel jääb summa alla 500 euro või on suurem kui
  1 000 eurot
  , ümardatakse kõnealune summa vastavalt üles- või allapoole miinimum- või maksimumsummaks.

2.   Lõikes 1 osutatud summa jääb 500 euro ja
  1 500 euro
  vahele. Ilma et see piiraks artikli 51 lõike 1 kohaldamist ning juhul, kui lõike 1 kohaldamise tulemusel jääb summa alla 500 euro või on suurem kui
  1 500 eurot
  , ümardatakse kõnealune summa vastavalt üles- või allapoole miinimum- või maksimumsummaks.

3.   Erandina lõikest 2 võib Horvaatias, Küprosel ja Maltal lõikes 1 osutatud summa väärtuseks kehtestada vähem kui 500 eurot, kuid mitte vähem kui 200 eurot.

3.   Erandina lõikest 2 võib Horvaatias, Küprosel ja Maltal lõikes 1 osutatud summa väärtuseks kehtestada vähem kui 500 eurot, kuid mitte vähem kui 200 eurot.

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 51 | Artikkel 51 |
| Finantssätted | Finantssätted |
| 1.   Käesolevas jaotises osutatud toetuse rahastamiseks lahutavad liikmesriigid summad, mis vastavad summadele, mille saamiseks oleks väikepõllumajandustootjatel õigus III jaotise 1. peatükis osutatud põhitoetusena, III jaotise 2. peatükis osutatud kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavadega seotud toetusena ning vajaduse korral III jaotise 3. peatükis osutatud looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetusena, III jaotise 4. peatükis osutatud noorte põllumajandustootjate toetusena ning IV jaotises osutatud vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetusena, maha vastavate toetuste jaoks ettenähtud kogusummadest. | 1.   Käesolevas jaotises osutatud toetuse rahastamiseks lahutavad liikmesriigid summad, mis vastavad summadele, mille saamiseks oleks väikepõllumajandustootjatel õigus III jaotise 1. peatükis osutatud põhitoetusena, III jaotise 2. peatükis osutatud kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavadega seotud toetusena ning vajaduse korral III jaotise 3. peatükis osutatud looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetusena, III jaotise 4. peatükis osutatud noorte põllumajandustootjate toetusena ning IV jaotises osutatud vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetusena, maha vastavate toetuste jaoks ettenähtud kogusummadest. |
| Väikepõllumajandustootjate kava kohaselt kõigi makstavate toetuste summa ja esimese lõigu kohaselt rahastatava kogusumma vahe rahastatakse selliselt, et kohaldatakse lineaarset vähendamist kõigi artikli 25 kohaselt makstavate toetuste suhtes. | Väikepõllumajandustootjate kava kohaselt kõigi makstavate toetuste summa ja esimese lõigu kohaselt rahastatava kogusumma vahe rahastatakse selliselt, et kohaldatakse lineaarset vähendamist kõigi artikli 25 kohaselt makstavate toetuste suhtes. |
| | Liikmesriigid, kes kasutavad artikli 20 lõikes 1 sätestatud võimalust, võivad kohaldada piirkondlikul tasandil erinevaid vähendamismäärasid. |
| Tingimused, mille põhjal esimeses lõigus osutatud summad kehtestatakse, jäävad samaks kogu põllumajandustootja kavas osalemise aja jooksul. | Tingimused, mille põhjal esimeses lõigus osutatud summad kehtestatakse, jäävad samaks kogu põllumajandustootja kavas osalemise aja jooksul. |
| 2.   Juhul kui väikepõllumajandustootjate kava kohane toetuste kogusumma ületab
  10 %
  II lisas sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast, vähendavad liikmesriigid lineaarselt kooskõlas käesoleva jaotisega makstavaid summasid kõnealuse protsendimäära järgmiseks. | 2.   Juhul kui väikepõllumajandustootjate kava kohane toetuste kogusumma ületab
  15 %
  II lisas sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast, vähendavad liikmesriigid lineaarselt kooskõlas käesoleva jaotisega makstavaid summasid kõnealuse protsendimäära järgmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 51

Artikkel 51

Finantssätted

Finantssätted

1.   Käesolevas jaotises osutatud toetuse rahastamiseks lahutavad liikmesriigid summad, mis vastavad summadele, mille saamiseks oleks väikepõllumajandustootjatel õigus III jaotise 1. peatükis osutatud põhitoetusena, III jaotise 2. peatükis osutatud kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavadega seotud toetusena ning vajaduse korral III jaotise 3. peatükis osutatud looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetusena, III jaotise 4. peatükis osutatud noorte põllumajandustootjate toetusena ning IV jaotises osutatud vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetusena, maha vastavate toetuste jaoks ettenähtud kogusummadest.

1.   Käesolevas jaotises osutatud toetuse rahastamiseks lahutavad liikmesriigid summad, mis vastavad summadele, mille saamiseks oleks väikepõllumajandustootjatel õigus III jaotise 1. peatükis osutatud põhitoetusena, III jaotise 2. peatükis osutatud kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavadega seotud toetusena ning vajaduse korral III jaotise 3. peatükis osutatud looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetusena, III jaotise 4. peatükis osutatud noorte põllumajandustootjate toetusena ning IV jaotises osutatud vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetusena, maha vastavate toetuste jaoks ettenähtud kogusummadest.

Väikepõllumajandustootjate kava kohaselt kõigi makstavate toetuste summa ja esimese lõigu kohaselt rahastatava kogusumma vahe rahastatakse selliselt, et kohaldatakse lineaarset vähendamist kõigi artikli 25 kohaselt makstavate toetuste suhtes.

Väikepõllumajandustootjate kava kohaselt kõigi makstavate toetuste summa ja esimese lõigu kohaselt rahastatava kogusumma vahe rahastatakse selliselt, et kohaldatakse lineaarset vähendamist kõigi artikli 25 kohaselt makstavate toetuste suhtes.

Liikmesriigid, kes kasutavad artikli 20 lõikes 1 sätestatud võimalust, võivad kohaldada piirkondlikul tasandil erinevaid vähendamismäärasid.

Tingimused, mille põhjal esimeses lõigus osutatud summad kehtestatakse, jäävad samaks kogu põllumajandustootja kavas osalemise aja jooksul.

Tingimused, mille põhjal esimeses lõigus osutatud summad kehtestatakse, jäävad samaks kogu põllumajandustootja kavas osalemise aja jooksul.

2.   Juhul kui väikepõllumajandustootjate kava kohane toetuste kogusumma ületab
  10 %
  II lisas sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast, vähendavad liikmesriigid lineaarselt kooskõlas käesoleva jaotisega makstavaid summasid kõnealuse protsendimäära järgmiseks.

2.   Juhul kui väikepõllumajandustootjate kava kohane toetuste kogusumma ületab
  15 %
  II lisas sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast, vähendavad liikmesriigid lineaarselt kooskõlas käesoleva jaotisega makstavaid summasid kõnealuse protsendimäära järgmiseks.

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 53 – lõige 2 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (d a) | esitatava teabe haldamise kord, samuti eeskirjad teatiste sisu, vormi, ajastuse, sageduse ja tähtaegade kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d a)

esitatava teabe haldamise kord, samuti eeskirjad teatiste sisu, vormi, ajastuse, sageduse ja tähtaegade kohta.

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 53 – lõige 3 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | esitatava teabe haldamise korra, samuti eeskirjad teatiste sisu, vormi, ajastuse, sageduse ja tähtaegade kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

esitatava teabe haldamise korra, samuti eeskirjad teatiste sisu, vormi, ajastuse, sageduse ja tähtaegade kohta;

välja jäetud

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Komisjon võtab rakendusaktidega
  vastu
  eriolukorras
  vajalikud ja põhjendatud
  meetmed
  konkreetsete probleemide lahendamiseks. Sellised
  meetmed
  võivad käesoleva määruse
  sätetest
  kõrvale kalduda, kuid üksnes sellises ulatuses ja sellise aja jooksul, mis on hädavajalik.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 56 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. | 1.   
  Komisjonile antakse artikli 55 kohaselt õigus võtta
  vastu
  delegeeritud õigusakte, mis on
  vajalikud ja põhjendatud konkreetsete probleemide lahendamiseks
  eriolukorras
  . Sellised
  delegeeritud õigusaktid
  võivad käesoleva määruse
  teatavatest osadest
  kõrvale kalduda, kuid üksnes sellises ulatuses ja sellise aja jooksul, mis on hädavajalik. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Komisjon võtab rakendusaktidega
  vastu
  eriolukorras
  vajalikud ja põhjendatud
  meetmed
  konkreetsete probleemide lahendamiseks. Sellised
  meetmed
  võivad käesoleva määruse
  sätetest
  kõrvale kalduda, kuid üksnes sellises ulatuses ja sellise aja jooksul, mis on hädavajalik.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 56 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.

1.   
  Komisjonile antakse artikli 55 kohaselt õigus võtta
  vastu
  delegeeritud õigusakte, mis on
  vajalikud ja põhjendatud konkreetsete probleemide lahendamiseks
  eriolukorras
  . Sellised
  delegeeritud õigusaktid
  võivad käesoleva määruse
  teatavatest osadest
  kõrvale kalduda, kuid üksnes sellises ulatuses ja sellise aja jooksul, mis on hädavajalik.

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Nõuetekohaselt põhjendatud
  tungiva kiireloomulisuse tõttu
  lõikes 1 osutatud meetmete puhul, võtab komisjon vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid vastavalt
  artikli
  56 lõikes 3 osutatud menetlusele
  . | 2.   
  Kui see on lõikes 1 osutatud meetmetega seoses
  tungiva kiireloomulisuse tõttu
  vajalik, kohaldatakse käesoleva
  artikli
  kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 55 a sätestatud menetlust
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Nõuetekohaselt põhjendatud
  tungiva kiireloomulisuse tõttu
  lõikes 1 osutatud meetmete puhul, võtab komisjon vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid vastavalt
  artikli
  56 lõikes 3 osutatud menetlusele
  .

2.   
  Kui see on lõikes 1 osutatud meetmetega seoses
  tungiva kiireloomulisuse tõttu
  vajalik, kohaldatakse käesoleva
  artikli
  kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 55 a sätestatud menetlust
  .

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käesolevas määruses osutatud
  volitused
  antakse komisjonile
  määramata ajaks
  alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. | 2.   Artiklites [...] osutatud
  õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte
  antakse komisjonile
  viieks aastaks
  alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu pikendamise kohta vastuväiteid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Käesolevas määruses osutatud
  volitused
  antakse komisjonile
  määramata ajaks
  alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

2.   Artiklites [...] osutatud
  õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte
  antakse komisjonile
  viieks aastaks
  alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu pikendamise kohta vastuväiteid.

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 55 a |
| | Kiirmenetlus |
| | 1.
     
  Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Delegeeritud õigusakti teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist. |
| | 2.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti kohta vastuväiteid esitada artikli 55 lõikes 5 osutatud menetluse kohaselt. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti kehtetuks kohe, kui talle on teatatud Euroopa Parlamendi või nõukogu otsusest esitada vastuväiteid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 55 a

Kiirmenetlus

1.
     
  Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Delegeeritud õigusakti teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.

2.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti kohta vastuväiteid esitada artikli 55 lõikes 5 osutatud menetluse kohaselt. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti kehtetuks kohe, kui talle on teatatud Euroopa Parlamendi või nõukogu otsusest esitada vastuväiteid.

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 58 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 58 a |
| | Aruandlus |
| | 1. märtsiks 2017 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta ja lisab vajaduse korral asjakohased seadusandlikud ettepanekud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 58 a

Aruandlus

1. märtsiks 2017 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta ja lisab vajaduse korral asjakohased seadusandlikud ettepanekud.

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa

Komisjoni ettepanek

| (Tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Kalendriaasta | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 ja
  järgnev aasta |
| Belgia | 553 521 | 544 065 | 534 632 | 525 205 | 525 205 | 525 205 |
| Bulgaaria | 655 661 | 737 164 | 810 525 | 812 106 | 812 106 | 812 106 |
| Tšehhi Vabariik | 892 698 | 891 875 | 891 059 | 890 229 | 890 229 | 890 229 |
| Taani | 942 931 | 931 719 | 920 534 | 909 353 | 909 353 | 909 353 |
| Saksamaa | 5 275 876 | 5 236 176 | 5 196 585 | 5 156 970 | 5 156 970 | 5 156 970 |
| Eesti | 108 781 | 117 453 | 126 110 | 134 749 | 134 749 | 134 749 |
| Iirimaa | 1 240 652 | 1 239 027 | 1 237 413 | 1 235 779 | 1 235 779 | 1 235 779 |
| Kreeka | 2 099 920 | 2 071 481 | 2 043 111 | 2 014 751 | 2 014 751 | 2 014 751 |
| Hispaania | 4 934 910 | 4 950 726 | 4 966 546 | 4 988 380 | 4 988 380 | 4 988 380 |
| Prantsusmaa | 7 732 611 | 7 694 854 | 7 657 219 | 7 619 511 | 7 619 511 | 7 619 511 |
| Horvaatia | 111 900 | 130 550 | 149 200 | 186 500 | 223 800 | 261 100 |
| Itaalia | 4 023 865 | 3 963 007 | 3 902 289 | 3 841 609 | 3 841 609 | 3 841 609 |
| Küpros | 52 273 | 51 611 | 50 950 | 50 290 | 50 290 | 50 290 |
| Läti | 163 261 | 181 594 | 199 895 | 218 159 | 218 159 | 218 159 |
| Leedu | 396 499 | 417 127 | 437 720 | 458 267 | 458 267 | 458 267 |
| Luksemburg | 34 313 | 34 250 | 34 187 | 34 123 | 34 123 | 34 123 |
| Ungari | 1 298 104 | 1 296 907 | 1 295 721 | 1 294 513 | 1 294 513 | 1 294 513 |
| Malta | 5 316 | 5 183 | 5 050 | 4 917 | 4 917 | 4 917 |
| Madalmaad | 806 975 | 792 131 | 777 320 | 762 521 | 762 521 | 762 521 |
| Austria | 707 503 | 706 850 | 706 204 | 705 546 | 705 546 | 705 546 |
| Poola | 3 038 969 | 3 066 519 | 3 094 039 | 3 121 451 | 3 121 451 | 3 121 451 |
| Portugal | 573 046 | 585 655 | 598 245 | 610 800 | 610 800 | 610 800 |
| Rumeenia | 1 472 005 | 1 692 450 | 1 895 075 | 1 939 357 | 1 939 357 | 1 939 357 |
| Sloveenia | 141 585 | 140 420 | 139 258 | 138 096 | 138 096 | 138 096 |
| Slovakkia | 386 744 | 391 862 | 396 973 | 402 067 | 402 067 | 402 067 |
| Soome | 533 932 | 534 315 | 534 700 | 535 075 | 535 075 | 535 075 |
| Rootsi | 710 853 | 711 798 | 712 747 | 713 681 | 713 681 | 713 681 |
| Ühendkuningriik | 3 624 384 | 3 637 210 | 3 650 038 | 3 662 774 | 3 662 774 | 3 662 774 |

(Tuhandetes eurodes)

Kalendriaasta

2014

2015

2016

2017

2018

2019 ja
  järgnev aasta

Belgia

553 521

544 065

534 632

525 205

525 205

525 205

Bulgaaria

655 661

737 164

810 525

812 106

812 106

812 106

Tšehhi Vabariik

892 698

891 875

891 059

890 229

890 229

890 229

Taani

942 931

931 719

920 534

909 353

909 353

909 353

Saksamaa

5 275 876

5 236 176

5 196 585

5 156 970

5 156 970

5 156 970

Eesti

108 781

117 453

126 110

134 749

134 749

134 749

Iirimaa

1 240 652

1 239 027

1 237 413

1 235 779

1 235 779

1 235 779

Kreeka

2 099 920

2 071 481

2 043 111

2 014 751

2 014 751

2 014 751

Hispaania

4 934 910

4 950 726

4 966 546

4 988 380

4 988 380

4 988 380

Prantsusmaa

7 732 611

7 694 854

7 657 219

7 619 511

7 619 511

7 619 511

Horvaatia

111 900

130 550

149 200

186 500

223 800

261 100

Itaalia

4 023 865

3 963 007

3 902 289

3 841 609

3 841 609

3 841 609

Küpros

52 273

51 611

50 950

50 290

50 290

50 290

Läti

163 261

181 594

199 895

218 159

218 159

218 159

Leedu

396 499

417 127

437 720

458 267

458 267

458 267

Luksemburg

34 313

34 250

34 187

34 123

34 123

34 123

Ungari

1 298 104

1 296 907

1 295 721

1 294 513

1 294 513

1 294 513

Malta

5 316

5 183

5 050

4 917

4 917

4 917

Madalmaad

806 975

792 131

777 320

762 521

762 521

762 521

Austria

707 503

706 850

706 204

705 546

705 546

705 546

Poola

3 038 969

3 066 519

3 094 039

3 121 451

3 121 451

3 121 451

Portugal

573 046

585 655

598 245

610 800

610 800

610 800

Rumeenia

1 472 005

1 692 450

1 895 075

1 939 357

1 939 357

1 939 357

Sloveenia

141 585

140 420

139 258

138 096

138 096

138 096

Slovakkia

386 744

391 862

396 973

402 067

402 067

402 067

Soome

533 932

534 315

534 700

535 075

535 075

535 075

Rootsi

710 853

711 798

712 747

713 681

713 681

713 681

Ühendkuningriik

3 624 384

3 637 210

3 650 038

3 662 774

3 662 774

3 662 774

Muudatusettepanek

| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 ja
  järgnevad aastad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 554 701 | 548 646 | 542 261 | 535 640 | 535 640 | 535 640 |
| Bulgaaria | 657 571 | 735 055 | 805 495 | 814 887 | 814 887 | 814 887 |
| Tšehhi Vabariik | 891 307 | 892 742 | 893 686 | 894 054 | 894 054 | 894 054 |
| Taani | 940 086 | 929 824 | 919 002 | 907 781 | 907 781 | 907 781 |
| Saksamaa | 5 237 224 | 5 180 053 | 5 119 764 | 5 057 253 | 5 057 253 | 5 057 253 |
| Eesti | 113 168 | 125 179 | 137 189 | 149 199 | 149 199 | 149 199 |
| Iirimaa | 1 236 214 | 1 235 165 | 1 233 425 | 1 230 939 | 1 230 939 | 1 230 939 |
| Kreeka | 2 098 834 | 2 075 923 | 2 051 762 | 2 026 710 | 2 026 710 | 2 026 710 |
| Hispaania | 4 939 152 | 4 957 834 | 4 973 833 | 4 986 451 | 4 986 451 | 4 986 451 |
| Prantsusmaa | 7 655 794 | 7 572 222 | 7 484 090 | 7 392 712 | 7 392 712 | 7 392 712 |
| Horvaatia | 111 900 | 130 550 | 149 200 | 186 500 | 223 800 | 261 100 |
| Itaalia | 4 024 567 | 3 980 634 | 3 934 305 | 3 886 268 | 3 886 268 | 3 886 268 |
| Küpros | 52 155 | 51 585 | 50 985 | 50 362 | 50 362 | 50 362 |
| Läti | 176 500 | 206 565 | 236 630 | 266 695 | 266 695 | 266 695 |
| Leedu | 402 952 | 426 070 | 449 189 | 472 307 | 472 307 | 472 307 |
| Luksemburg | 33 943 | 33 652 | 33 341 | 33 015 | 33 015 | 33 015 |
| Ungari | 1 295 776 | 1 297 535 | 1 298 579 | 1 298 791 | 1 298 791 | 1 298 791 |
| Malta | 5 365 | 5 306 | 5 244 | 5 180 | 5 180 | 5 180 |
| Madalmaad | 809 722 | 800 883 | 791 561 | 781 897 | 781 897 | 781 897 |
| Austria | 706 071 | 706 852 | 707 242 | 707 183 | 707 183 | 707 183 |
| Poola | 3 079 652 | 3 115 887 | 3 152 121 | 3 188 356 | 3 188 356 | 3 188 356 |
| Portugal | 582 466 | 598 550 | 614 635 | 630 719 | 630 719 | 630 719 |
| Rumeenia | 1 485 801 | 1 707 131 | 1 928 460 | 2 002 237 | 2 002 237 | 2 002 237 |
| Sloveenia | 140 646 | 139 110 | 137 491 | 135 812 | 135 812 | 135 812 |
| Slovakkia | 391 608 | 397 576 | 403 543 | 409 511 | 409 511 | 409 511 |
| Soome | 533 451 | 535 518 | 537 295 | 538 706 | 538 706 | 538 706 |
| Rootsi | 709 922 | 712 820 | 715 333 | 717 357 | 717 357 | 717 357 |
| Ühendkuningriik | 3 652 541 | 3 655 113 | 3 657 684 | 3 660 255 | 3 660 255 | 3 660 255 |

2014

2015

2016

2017

2018

2019 ja
  järgnevad aastad

Belgia

554 701

548 646

542 261

535 640

535 640

535 640

Bulgaaria

657 571

735 055

805 495

814 887

814 887

814 887

Tšehhi Vabariik

891 307

892 742

893 686

894 054

894 054

894 054

Taani

940 086

929 824

919 002

907 781

907 781

907 781

Saksamaa

5 237 224

5 180 053

5 119 764

5 057 253

5 057 253

5 057 253

Eesti

113 168

125 179

137 189

149 199

149 199

149 199

Iirimaa

1 236 214

1 235 165

1 233 425

1 230 939

1 230 939

1 230 939

Kreeka

2 098 834

2 075 923

2 051 762

2 026 710

2 026 710

2 026 710

Hispaania

4 939 152

4 957 834

4 973 833

4 986 451

4 986 451

4 986 451

Prantsusmaa

7 655 794

7 572 222

7 484 090

7 392 712

7 392 712

7 392 712

Horvaatia

111 900

130 550

149 200

186 500

223 800

261 100

Itaalia

4 024 567

3 980 634

3 934 305

3 886 268

3 886 268

3 886 268

Küpros

52 155

51 585

50 985

50 362

50 362

50 362

Läti

176 500

206 565

236 630

266 695

266 695

266 695

Leedu

402 952

426 070

449 189

472 307

472 307

472 307

Luksemburg

33 943

33 652

33 341

33 015

33 015

33 015

Ungari

1 295 776

1 297 535

1 298 579

1 298 791

1 298 791

1 298 791

Malta

5 365

5 306

5 244

5 180

5 180

5 180

Madalmaad

809 722

800 883

791 561

781 897

781 897

781 897

Austria

706 071

706 852

707 242

707 183

707 183

707 183

Poola

3 079 652

3 115 887

3 152 121

3 188 356

3 188 356

3 188 356

Portugal

582 466

598 550

614 635

630 719

630 719

630 719

Rumeenia

1 485 801

1 707 131

1 928 460

2 002 237

2 002 237

2 002 237

Sloveenia

140 646

139 110

137 491

135 812

135 812

135 812

Slovakkia

391 608

397 576

403 543

409 511

409 511

409 511

Soome

533 451

535 518

537 295

538 706

538 706

538 706

Rootsi

709 922

712 820

715 333

717 357

717 357

717 357

Ühendkuningriik

3 652 541

3 655 113

3 657 684

3 660 255

3 660 255

3 660 255

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/294 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/294

---

P7_TA(2013)0085

Ühise turukorralduse määrus (Otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise kohta)

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus (ÜTK määrus) (COM(2011)0626/3 – C7-0339/2011 – (COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD) – 2013/2529(RSP))

(2016/C 036/40)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 70 lõiget 2 ja artiklit 70a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 70 lõiget 2 ja artiklit 70a,

arvestades, et seadusandlikus ettepanekus esitatud rahastamispakett on vaid seadusandjale tehtud soovitus ning seda ei saa määrata kindlaks enne, kui jõutakse kokkuleppele ettepanekus võtta vastu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020;

otsustab alustada institutsioonidevahelisi läbirääkimisi järgmise mandaadi alusel:

MANDAAT

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Volitus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | võttes arvesse kontrollikoja arvamust



   (1)



  , |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

võttes arvesse kontrollikoja arvamust



   (1)



  ,

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Volitus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust



   (2)



  , |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust



   (2)



  ,

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Komisjoni teatises nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks: toidu, loodusvarade ja territooriumiga seotud tulevikuprobleemide lahendamine” on sätestatud ühise põllumajanduspoliitika võimalikud probleemid, eesmärgid ja suundumused pärast 2013. aastat. Kõnealuse teatise üle peetavat mõttevahetust arvesse võttes, tuleks ÜPPd reformida jõustumisega alates 1. jaanuarist 2014. Kõnealune reform peaks hõlmama kõiki ÜPP põhivahendeid, sealhulgas nõukogu
  [kuupäev] määrus (EL) nr [KOM(2010) 799]
  , millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ÜTK määrus). Arvestades reformi ulatust, on asjakohane tunnistada määrus
  (EL) nr [KOM(2010) 799]
  kehtetuks ja asendada see uue ÜTK määrusega. Võimaluse korral peaks reform ühtlustama, tõhustama ja lihtsustama eelkõige ka selliseid sätteid, mis hõlmavad rohkem kui ühte põllumajandussektorit, sealhulgas ka neid, millega tagatakse, et komisjon võib delegeeritud õigusaktidega võtta vastu meetmete mitteolemuslikke osi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Komisjoni teatises nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks: toidu, loodusvarade ja territooriumiga seotud tulevikuprobleemide lahendamine” on sätestatud ühise põllumajanduspoliitika võimalikud probleemid, eesmärgid ja suundumused pärast 2013. aastat. Kõnealuse teatise üle peetavat mõttevahetust arvesse võttes, tuleks ÜPPd reformida jõustumisega alates 1. jaanuarist 2014. Kõnealune reform peaks hõlmama kõiki ÜPP põhivahendeid, sealhulgas nõukogu
  [kuupäev] määrus (EL) nr [KOM(2010) 799]
  , millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ÜTK määrus). Arvestades reformi ulatust, on asjakohane tunnistada määrus
  (EL) nr [KOM(2010) 799]
  kehtetuks ja asendada see uue ÜTK määrusega. Võimaluse korral peaks reform ühtlustama, tõhustama ja lihtsustama eelkõige ka selliseid sätteid, mis hõlmavad rohkem kui ühte põllumajandussektorit, sealhulgas ka neid, millega tagatakse, et komisjon võib delegeeritud õigusaktidega võtta vastu meetmete mitteolemuslikke osi.

| (1) | Komisjoni teatises nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks: toidu, loodusvarade ja territooriumiga seotud tulevikuprobleemide lahendamine” on sätestatud ühise põllumajanduspoliitika võimalikud probleemid, eesmärgid ja suundumused pärast 2013. aastat. Kõnealuse teatise üle peetavat mõttevahetust arvesse võttes, tuleks ÜPPd reformida jõustumisega alates 1. jaanuarist 2014. Kõnealune reform peaks hõlmama kõiki ÜPP põhivahendeid, sealhulgas nõukogu
  määrust (EÜ) nr 1234/2007
  , millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ÜTK määrus). Arvestades reformi ulatust, on asjakohane tunnistada määrus
  (EÜ) nr 1234/2007
  kehtetuks ja asendada see uue ÜTK määrusega. Võimaluse korral peaks reform ühtlustama, tõhustama ja lihtsustama eelkõige ka selliseid sätteid, mis hõlmavad rohkem kui ühte põllumajandussektorit, sealhulgas ka neid, millega tagatakse, et komisjon võib delegeeritud õigusaktidega võtta vastu meetmete mitteolemuslikke osi.
  Veelgi enam – reformiga jätkatakse eelmiste reformide püüdlusi saavutada suurem konkurentsivõime ja turule orienteeritus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni teatises nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks: toidu, loodusvarade ja territooriumiga seotud tulevikuprobleemide lahendamine” on sätestatud ühise põllumajanduspoliitika võimalikud probleemid, eesmärgid ja suundumused pärast 2013. aastat. Kõnealuse teatise üle peetavat mõttevahetust arvesse võttes, tuleks ÜPPd reformida jõustumisega alates 1. jaanuarist 2014. Kõnealune reform peaks hõlmama kõiki ÜPP põhivahendeid, sealhulgas nõukogu
  määrust (EÜ) nr 1234/2007
  , millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ÜTK määrus). Arvestades reformi ulatust, on asjakohane tunnistada määrus
  (EÜ) nr 1234/2007
  kehtetuks ja asendada see uue ÜTK määrusega. Võimaluse korral peaks reform ühtlustama, tõhustama ja lihtsustama eelkõige ka selliseid sätteid, mis hõlmavad rohkem kui ühte põllumajandussektorit, sealhulgas ka neid, millega tagatakse, et komisjon võib delegeeritud õigusaktidega võtta vastu meetmete mitteolemuslikke osi.
  Veelgi enam – reformiga jätkatakse eelmiste reformide püüdlusi saavutada suurem konkurentsivõime ja turule orienteeritus.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1 a) | Käesoleva määruse rakendamine peaks olema kooskõlas arengukoostöö eesmärkidega, mis on esitatud toiduga kindlustatuse küsimuse ELi poliitilises raamistikus (COM(2010)0127), kusjuures erilist tähelepanu tuleks pöörata selle tagamisele, et ÜPP meetmete kasutuselevõtt ei ohustaks arenguriikide toiduainete tootmise suutlikkust ja pikaajalist toiduga kindlustatust ning nende riikide elanike suutlikkust end ära toita, kuid samal ajal tuleb järgida ka liidu arengukoostöö poliitika eesmärke vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 208. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1 a)

Käesoleva määruse rakendamine peaks olema kooskõlas arengukoostöö eesmärkidega, mis on esitatud toiduga kindlustatuse küsimuse ELi poliitilises raamistikus (COM(2010)0127), kusjuures erilist tähelepanu tuleks pöörata selle tagamisele, et ÜPP meetmete kasutuselevõtt ei ohustaks arenguriikide toiduainete tootmise suutlikkust ja pikaajalist toiduga kindlustatust ning nende riikide elanike suutlikkust end ära toita, kuid samal ajal tuleb järgida ka liidu arengukoostöö poliitika eesmärke vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 208.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1 b) | Ühise põllumajanduspoliitika üks peamisi eesmärke peaks olema tagada liikmesriikide toiduga kindlustatus ja nende sõltumatus toiduga varustamisel, mistõttu on vaja tootmist reguleerida ning luua jaotussüsteemid, mis võimaldaksid riikidel ja piirkondadel arendada tootmist sellisel viisil, et nad suudaksid oma vajadusi võimalikult suurel määral rahuldada. Lisaks on ülimalt tähtis kallutada jõudude tasakaalu toiduahelas uuesti tootjate kasuks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1 b)

Ühise põllumajanduspoliitika üks peamisi eesmärke peaks olema tagada liikmesriikide toiduga kindlustatus ja nende sõltumatus toiduga varustamisel, mistõttu on vaja tootmist reguleerida ning luua jaotussüsteemid, mis võimaldaksid riikidel ja piirkondadel arendada tootmist sellisel viisil, et nad suudaksid oma vajadusi võimalikult suurel määral rahuldada. Lisaks on ülimalt tähtis kallutada jõudude tasakaalu toiduahelas uuesti tootjate kasuks.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi vastavaid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning sobiva edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi vastavaid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning sobiva edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (2) | Selleks et tagada käesoleva määrusega kehtestatud korra nõuetekohane toimimine, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290, et võimaldada tal täiendada või muuta teatavaid käesoleva määruse mitteolemuslikke osi. Tuleks kindlaks määrata sellised osad, mida komisjonil on õigus muuta, samuti tingimused, mille alusel selline delegeerimine peab toimuma.
  Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi vastavaid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning sobiva edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et tagada käesoleva määrusega kehtestatud korra nõuetekohane toimimine, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290, et võimaldada tal täiendada või muuta teatavaid käesoleva määruse mitteolemuslikke osi. Tuleks kindlaks määrata sellised osad, mida komisjonil on õigus muuta, samuti tingimused, mille alusel selline delegeerimine peab toimuma.
  Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi vastavaid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning sobiva edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artikli 43 lõikele 3 võtab nõukogu vastu meetmed hindade ja maksude, toetuste ja koguseliste piirangute kehtestamise kohta. Selguse huvides tuleks aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaldamisel käesolevas määruses sõnaselgelt osutada asjaolule, et nõukogu võtab meetmed kõnealuse artikli alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artikli 43 lõikele 3 võtab nõukogu vastu meetmed hindade ja maksude, toetuste ja koguseliste piirangute kehtestamise kohta. Selguse huvides tuleks aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaldamisel käesolevas määruses sõnaselgelt osutada asjaolule, et nõukogu võtab meetmed kõnealuse artikli alusel.

välja jäetud

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Käesolev määrus peaks sisaldama kõiki ÜTK määruse põhielemente. Hindade, maksude, toetuste ja koguseliste piirangute kehtestamine on
  teatavatel juhtudel
  lahutamatult seotud kõnealuste põhielementidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Käesolev määrus peaks sisaldama kõiki ÜTK määruse põhielemente. Hindade, maksude, toetuste ja koguseliste piirangute kehtestamine on
  teatavatel juhtudel
  lahutamatult seotud kõnealuste põhielementidega.

| (4) | Käesolev määrus peaks sisaldama kõiki ÜTK määruse põhielemente. Hindade, maksude, toetuste ja koguseliste piirangute kehtestamine on
  üldiselt
  lahutamatult seotud kõnealuste põhielementidega. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev määrus peaks sisaldama kõiki ÜTK määruse põhielemente. Hindade, maksude, toetuste ja koguseliste piirangute kehtestamine on
  üldiselt
  lahutamatult seotud kõnealuste põhielementidega.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5 a) | Arvesse tuleks võtta komisjoni eesmärke seoses tulevase ühise põllumajanduspoliitikaga sellistes valdkondades nagu loodusvarade säästev haldamine, toiduga kindlustatus, põllumajandustegevus kogu Euroopas, tasakaalustatud regionaalareng, Euroopa põllumajanduse konkurentsivõime ja ÜPP lihtsustamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5 a)

Arvesse tuleks võtta komisjoni eesmärke seoses tulevase ühise põllumajanduspoliitikaga sellistes valdkondades nagu loodusvarade säästev haldamine, toiduga kindlustatus, põllumajandustegevus kogu Euroopas, tasakaalustatud regionaalareng, Euroopa põllumajanduse konkurentsivõime ja ÜPP lihtsustamine.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5 b) | Eriti tähtis on lihtsustada põllumajandustootjate jaoks ühise põllumajanduspoliitika rakendamise halduseeskirju, kuid sellega ei tohiks kaasneda kriteeriumide ülemäärane ühtlustamine, mille puhul ei võeta arvesse kohalikke ja piirkondlikke eripärasid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5 b)

Eriti tähtis on lihtsustada põllumajandustootjate jaoks ühise põllumajanduspoliitika rakendamise halduseeskirju, kuid sellega ei tohiks kaasneda kriteeriumide ülemäärane ühtlustamine, mille puhul ei võeta arvesse kohalikke ja piirkondlikke eripärasid.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Käesoleva määruse ja muudes aluslepingu artikli 43 alusel vastuvõetud õigusaktides
  osutatakse kombineeritud nomenklatuuri rubriikide ja alamrubriikide tootekirjeldustele ja viidetele. Muudatused ühise tollitariifistiku nomenklatuuris võivad tingida vajaduse
  kõnealuseid määrusi
  tehniliselt kohandada.
  Komisjonil peaks olema võimalik
  võtta vastu
  rakendusmeetmed, et teha selliseid kohandusi
  . Lihtsuse ja selguse huvides tuleks nõukogu 5. veebruari 1979. aasta määrus (EMÜ) nr 234/79 (põllumajandustoodete ühise tollitariifistiku nomenklatuuri kohandamise korra kohta), millega praegu on ette nähtud selline õigus, tunnistada kehtetuks ning
  õigus
  tuleks integreerida käesolevasse määrusesse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Käesoleva määruse ja muudes aluslepingu artikli 43 alusel vastuvõetud õigusaktides
  osutatakse kombineeritud nomenklatuuri rubriikide ja alamrubriikide tootekirjeldustele ja viidetele. Muudatused ühise tollitariifistiku nomenklatuuris võivad tingida vajaduse
  kõnealuseid määrusi
  tehniliselt kohandada.
  Komisjonil peaks olema võimalik
  võtta vastu
  rakendusmeetmed, et teha selliseid kohandusi
  . Lihtsuse ja selguse huvides tuleks nõukogu 5. veebruari 1979. aasta määrus (EMÜ) nr 234/79 (põllumajandustoodete ühise tollitariifistiku nomenklatuuri kohandamise korra kohta), millega praegu on ette nähtud selline õigus, tunnistada kehtetuks ning
  õigus
  tuleks integreerida käesolevasse määrusesse.

| (7) | Käesolevas määruses
  osutatakse kombineeritud nomenklatuuri rubriikide ja alamrubriikide tootekirjeldustele ja viidetele. Muudatused ühise tollitariifistiku nomenklatuuris võivad tingida vajaduse
  käesolevat määrust
  tehniliselt kohandada.
  Komisjonile tuleks anda õigus
  võtta vastu
  delegeeritud õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290
  . Lihtsuse ja selguse huvides tuleks nõukogu 5. veebruari 1979. aasta määrus (EMÜ) nr 234/79 (põllumajandustoodete ühise tollitariifistiku nomenklatuuri kohandamise korra kohta), millega praegu on ette nähtud selline õigus, tunnistada kehtetuks ning
  uus kohandamise kord
  tuleks integreerida käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses
  osutatakse kombineeritud nomenklatuuri rubriikide ja alamrubriikide tootekirjeldustele ja viidetele. Muudatused ühise tollitariifistiku nomenklatuuris võivad tingida vajaduse
  käesolevat määrust
  tehniliselt kohandada.
  Komisjonile tuleks anda õigus
  võtta vastu
  delegeeritud õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290
  . Lihtsuse ja selguse huvides tuleks nõukogu 5. veebruari 1979. aasta määrus (EMÜ) nr 234/79 (põllumajandustoodete ühise tollitariifistiku nomenklatuuri kohandamise korra kohta), millega praegu on ette nähtud selline õigus, tunnistada kehtetuks ning
  uus kohandamise kord
  tuleks integreerida käesolevasse määrusesse.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Puu- ja köögivilja ning töödeldud puu- ja köögiviljasektori eripära arvessevõtmiseks tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, et kehtestada turustusaastad kõnealuste toodete jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Puu- ja köögivilja ning töödeldud puu- ja köögiviljasektori eripära arvessevõtmiseks tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, et kehtestada turustusaastad kõnealuste toodete jaoks.

välja jäetud

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12 a) | Riiklikku turule sekkumist tuleks kasutada erakorralise meetmena ainult selleks, et stabiliseerida Euroopa turul esinevast ajutisest ülemäärasest nõudlusest tingitud äärmist hinnavolatiilsust. Seda ei tohiks kasutada struktuurse ületootmise stabiliseerimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12 a)

Riiklikku turule sekkumist tuleks kasutada erakorralise meetmena ainult selleks, et stabiliseerida Euroopa turul esinevast ajutisest ülemäärasest nõudlusest tingitud äärmist hinnavolatiilsust. Seda ei tohiks kasutada struktuurse ületootmise stabiliseerimiseks.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Selguse ja läbipaistvuse huvides tuleks sätted allutada ühisele struktuurile, säilitades samas igas sektoris järgitava poliitika. Selleks on asjakohane eristada võrdlus- ja sekkumishindu ning määratleda viimati nimetatud hind, eelkõige selgitades, et üksnes riikliku sekkumise jaoks kehtestatud sekkumishinnad vastavad WTO põllumajanduslepingu 3. lisa 8. punkti esimeses lauses osutatud kohaldatavatele jäikadele hindadele (st hinnavahe toetus).
  Sellega seoses
  tuleks mõista, et turusekkumine võib olla nii riikliku sekkumise kui ka sekkumise muude vormidena, mille puhul ei kasutata varem kehtestatud hinna avaldamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Selguse ja läbipaistvuse huvides tuleks sätted allutada ühisele struktuurile, säilitades samas igas sektoris järgitava poliitika. Selleks on asjakohane eristada võrdlus- ja sekkumishindu ning määratleda viimati nimetatud hind, eelkõige selgitades, et üksnes riikliku sekkumise jaoks kehtestatud sekkumishinnad vastavad WTO põllumajanduslepingu 3. lisa 8. punkti esimeses lauses osutatud kohaldatavatele jäikadele hindadele (st hinnavahe toetus).
  Sellega seoses
  tuleks mõista, et turusekkumine võib olla nii riikliku sekkumise kui ka sekkumise muude vormidena, mille puhul ei kasutata varem kehtestatud hinna avaldamist.

| (13) | Selguse ja läbipaistvuse huvides tuleks sätted allutada ühisele struktuurile, säilitades samas igas sektoris järgitava poliitika. Selleks on asjakohane eristada võrdlus- ja sekkumishindu ning määratleda viimati nimetatud hind, eelkõige selgitades, et üksnes riikliku sekkumise jaoks kehtestatud sekkumishinnad vastavad WTO põllumajanduslepingu 3. lisa 8. punkti esimeses lauses osutatud kohaldatavatele jäikadele hindadele (st hinnavahe toetus).
  Samuti
  tuleks mõista, et turusekkumine võib olla nii riikliku sekkumise
  ja eraladustusabi
  kui ka sekkumise muude vormidena, mille puhul ei kasutata
  täielikult või osaliselt
  varem kehtestatud hinna avaldamist. |
| --- | --- |

(13)

Selguse ja läbipaistvuse huvides tuleks sätted allutada ühisele struktuurile, säilitades samas igas sektoris järgitava poliitika. Selleks on asjakohane eristada võrdlus- ja sekkumishindu ning määratleda viimati nimetatud hind, eelkõige selgitades, et üksnes riikliku sekkumise jaoks kehtestatud sekkumishinnad vastavad WTO põllumajanduslepingu 3. lisa 8. punkti esimeses lauses osutatud kohaldatavatele jäikadele hindadele (st hinnavahe toetus).
  Samuti
  tuleks mõista, et turusekkumine võib olla nii riikliku sekkumise
  ja eraladustusabi
  kui ka sekkumise muude vormidena, mille puhul ei kasutata
  täielikult või osaliselt
  varem kehtestatud hinna avaldamist.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Iga asjaomase sektori varasemate ÜTKde kohaseid tavasid ja kogemusi silmas pidades, peaks sekkumissüsteem olema
  vajaduse korral
  avatud
  aasta teatavatel perioodidel ning seda tuleks avada kõnealuse perioodi jooksul
  pidevalt või sõltuvalt turuhindadest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Iga asjaomase sektori varasemate ÜTKde kohaseid tavasid ja kogemusi silmas pidades, peaks sekkumissüsteem olema
  vajaduse korral
  avatud
  aasta teatavatel perioodidel ning seda tuleks avada kõnealuse perioodi jooksul
  pidevalt või sõltuvalt turuhindadest.

| (14) | Iga asjaomase sektori varasemate ÜTKde kohaseid tavasid ja kogemusi silmas pidades, peaks
  riiklik
  sekkumissüsteem olema
  juhul, kui selle aktiveerimiseks tekib ilmne vajadus,
  avatud pidevalt või sõltuvalt turuhindadest. |
| --- | --- |

(14)

Iga asjaomase sektori varasemate ÜTKde kohaseid tavasid ja kogemusi silmas pidades, peaks
  riiklik
  sekkumissüsteem olema
  juhul, kui selle aktiveerimiseks tekib ilmne vajadus,
  avatud pidevalt või sõltuvalt turuhindadest.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Käesolevas määruses tuleks sätestada riikliku sekkumise käigus ostetud toodete müümise võimalus. Sellised meetmed tuleb võtta viisil, mis väldib turuhäireid
  ning
  tagab võrdse juurdepääsu kaupadele ja ostjate võrdse kohtlemise. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Käesolevas määruses tuleks sätestada riikliku sekkumise käigus ostetud toodete müümise võimalus. Sellised meetmed tuleb võtta viisil, mis väldib turuhäireid
  ning
  tagab võrdse juurdepääsu kaupadele ja ostjate võrdse kohtlemise.

| (16) | Käesolevas määruses tuleks sätestada riikliku sekkumise käigus ostetud toodete müümise võimalus. Sellised meetmed tuleb võtta viisil, mis väldib turuhäireid, tagab võrdse juurdepääsu kaupadele ja ostjate võrdse kohtlemise
  ning võimaldab teha tooted kättesaadavaks ka liidus enim puudustkannatavatele isikutele suunatud toiduabi jaotamise kava jaoks
  . |
| --- | --- |

(16)

Käesolevas määruses tuleks sätestada riikliku sekkumise käigus ostetud toodete müümise võimalus. Sellised meetmed tuleb võtta viisil, mis väldib turuhäireid, tagab võrdse juurdepääsu kaupadele ja ostjate võrdse kohtlemise
  ning võimaldab teha tooted kättesaadavaks ka liidus enim puudustkannatavatele isikutele suunatud toiduabi jaotamise kava jaoks
  .

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16 a) | Liidus kasutatakse rümpade klassifitseerimisskaalasid veise- ja vasikaliha-, sealiha-, lambaliha- ja kitselihasektoris nende sektorite hindade registreerimise ja turusekkumise meetmete kohaldamise eesmärgil. Need aitavad parandada ka turu läbipaistvust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16 a)

Liidus kasutatakse rümpade klassifitseerimisskaalasid veise- ja vasikaliha-, sealiha-, lambaliha- ja kitselihasektoris nende sektorite hindade registreerimise ja turusekkumise meetmete kohaldamise eesmärgil. Need aitavad parandada ka turu läbipaistvust.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16 b) | Oluline on tagada, et saavutataks eraladustusabi eesmärgid, milleks on turgude stabiliseerimine ja põllumajandusega tegelevale rahvastikuosale rahuldava elatustaseme tagamine. Nimetatud vahendit tuleks seetõttu kasutada mitte ainult turuhindadega seotud näitajate alusel, vaid samuti vastusena eriti keerulistele turutingimustele, eriti kui need mõjutavad märkimisväärselt põllumajandustootjate kasumimarginaale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16 b)

Oluline on tagada, et saavutataks eraladustusabi eesmärgid, milleks on turgude stabiliseerimine ja põllumajandusega tegelevale rahvastikuosale rahuldava elatustaseme tagamine. Nimetatud vahendit tuleks seetõttu kasutada mitte ainult turuhindadega seotud näitajate alusel, vaid samuti vastusena eriti keerulistele turutingimustele, eriti kui need mõjutavad märkimisväärselt põllumajandustootjate kasumimarginaale.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Selleks et standardida eri toodete esitlemist turu läbipaistvuse parandamise ja hindade registreerimise eesmärgil ja seoses turusekkumise korra kohaldamisega riikliku sekkumise või eraladustusabi andmise vormis, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses liidu rümpade
  klassifitseerimisskaaladega
  veise- ja vasikaliha-, sealiha-, lamba- ja kitselihasektoris. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Selleks et standardida eri toodete esitlemist turu läbipaistvuse parandamise ja hindade registreerimise eesmärgil ja seoses turusekkumise korra kohaldamisega riikliku sekkumise või eraladustusabi andmise vormis, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses liidu rümpade
  klassifitseerimisskaaladega
  veise- ja vasikaliha-, sealiha-, lamba- ja kitselihasektoris.

| (22) | Selleks et standardida eri toodete esitlemist turu läbipaistvuse parandamise ja hindade registreerimise eesmärgil ja seoses turusekkumise korra kohaldamisega riikliku sekkumise või eraladustusabi andmise vormis
  ning et võtta arvesse liidu erijooni ning tehnilisi arenguid ja valdkondlikke nõudeid
  , tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses liidu rümpade
  klassifitseerimisskaalade kohandamise ja ajakohastamisega
  veise- ja vasikaliha-, sealiha-, lamba- ja kitselihasektoris. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et standardida eri toodete esitlemist turu läbipaistvuse parandamise ja hindade registreerimise eesmärgil ja seoses turusekkumise korra kohaldamisega riikliku sekkumise või eraladustusabi andmise vormis
  ning et võtta arvesse liidu erijooni ning tehnilisi arenguid ja valdkondlikke nõudeid
  , tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses liidu rümpade
  klassifitseerimisskaalade kohandamise ja ajakohastamisega
  veise- ja vasikaliha-, sealiha-, lamba- ja kitselihasektoris.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (23 a) | Selleks et tugevdada ja täiendada olemasolevaid turgude korraldamise vahendeid ja tagada nende tõrgeteta toimimine, tuleks rakendada vahendit, mis põhineb erasektori tarnete haldamisel ja erinevate ettevõtjate koordineerimisel. Selle vahendi kaudu peaksid tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidud, millele kuulub piisavalt suur osa turust, saama toote turustusaasta jooksul turult kõrvaldada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23 a)

Selleks et tugevdada ja täiendada olemasolevaid turgude korraldamise vahendeid ja tagada nende tõrgeteta toimimine, tuleks rakendada vahendit, mis põhineb erasektori tarnete haldamisel ja erinevate ettevõtjate koordineerimisel. Selle vahendi kaudu peaksid tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidud, millele kuulub piisavalt suur osa turust, saama toote turustusaasta jooksul turult kõrvaldada.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (23 b) | Selleks et vältida, et nimetatud vahend avaldaks ühise põllumajanduspoliitika eesmärkidele vastupidist mõju, ning et see ei takistaks siseturu tõrgeteta toimimist, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290, et saaks kehtestada selle vahendi toimimise ja käivitamisega seotud eeskirjad. Peale selle, tagamaks, et nimetatud vahend ühildub ELi õigusaktidega, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290 seoses selle rahastamise eeskirjadega, sh juhud, mille korral ta peab eraladustusabi andmist vajalikuks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23 b)

Selleks et vältida, et nimetatud vahend avaldaks ühise põllumajanduspoliitika eesmärkidele vastupidist mõju, ning et see ei takistaks siseturu tõrgeteta toimimist, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290, et saaks kehtestada selle vahendi toimimise ja käivitamisega seotud eeskirjad. Peale selle, tagamaks, et nimetatud vahend ühildub ELi õigusaktidega, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290 seoses selle rahastamise eeskirjadega, sh juhud, mille korral ta peab eraladustusabi andmist vajalikuks.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Tuleks soodustada puu- ja köögiviljade ning piimatoodete tarbimist laste hulgas, sh suurendada kõnealuste toodete osakaalu laste toiduvalikus ajal, mil nende toitumisharjumused on kujunemisjärgus. Tuleks soodustada liidu abi, et rahastada või kaasrahastada kõnealuste toodete jagamist lastele õppeasutustes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Tuleks soodustada puu- ja köögiviljade ning piimatoodete tarbimist laste hulgas, sh suurendada kõnealuste toodete osakaalu laste toiduvalikus ajal, mil nende toitumisharjumused on kujunemisjärgus. Tuleks soodustada liidu abi, et rahastada või kaasrahastada kõnealuste toodete jagamist lastele õppeasutustes.

| (25) | Selleks et julgustada lapsi tervislikke toitumisharjumusi omaks võtma,
  tuleks soodustada puu- ja köögiviljade ning piimatoodete tarbimist laste hulgas, sh suurendada kõnealuste toodete osakaalu laste toiduvalikus ajal, mil nende toitumisharjumused on kujunemisjärgus. Tuleks soodustada liidu abi, et rahastada või kaasrahastada kõnealuste toodete jagamist lastele õppeasutustes
  , koolieelsetes lasteasutustes ja õppetöövälist tegevust pakkuvates asutustes
  .
  Nimetatud kavad peaksid aitama kaasa ka ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamisele, sh põllumajandusettevõtete sissetulekute suurendamine, turgude stabiliseerimine ja toiduga varustatuse tagamine nii praegusel hetkel kui ka tulevikus. |
| --- | --- |

(25)

Selleks et julgustada lapsi tervislikke toitumisharjumusi omaks võtma,
  tuleks soodustada puu- ja köögiviljade ning piimatoodete tarbimist laste hulgas, sh suurendada kõnealuste toodete osakaalu laste toiduvalikus ajal, mil nende toitumisharjumused on kujunemisjärgus. Tuleks soodustada liidu abi, et rahastada või kaasrahastada kõnealuste toodete jagamist lastele õppeasutustes
  , koolieelsetes lasteasutustes ja õppetöövälist tegevust pakkuvates asutustes
  .
  Nimetatud kavad peaksid aitama kaasa ka ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamisele, sh põllumajandusettevõtete sissetulekute suurendamine, turgude stabiliseerimine ja toiduga varustatuse tagamine nii praegusel hetkel kui ka tulevikus.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Abikavade eelarve mõistliku haldamise tagamiseks tuleks kehtestada iga kava jaoks asjakohased sätted. Liidu toetust ei tohi kasutada olemasolevate riiklike koolidele
  puuvilja
  jaotamise kavade asendamiseks. Pidades silmas eelarvepiiranguid, peaksid liikmesriigid sellest hoolimata suutma asendada
  abikavadele
  antava riikliku rahalise toetuse erasektori toetustega. Koolidele
  puuvilja
  jaotamise kava tõhususe suurendamiseks peaksid liikmesriigid kehtestama täiendavad meetmed, mille puhul on liikmesriikidel lubatud anda riiklikku toetust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Abikavade eelarve mõistliku haldamise tagamiseks tuleks kehtestada iga kava jaoks asjakohased sätted. Liidu toetust ei tohi kasutada olemasolevate riiklike koolidele
  puuvilja
  jaotamise kavade asendamiseks. Pidades silmas eelarvepiiranguid, peaksid liikmesriigid sellest hoolimata suutma asendada
  abikavadele
  antava riikliku rahalise toetuse erasektori toetustega. Koolidele
  puuvilja
  jaotamise kava tõhususe suurendamiseks peaksid liikmesriigid kehtestama täiendavad meetmed, mille puhul on liikmesriikidel lubatud anda riiklikku toetust.

| (26) | Abikavade eelarve mõistliku haldamise tagamiseks tuleks kehtestada iga kava jaoks asjakohased sätted. Liidu toetust ei tohi kasutada olemasolevate riiklike koolidele
  puu- ja köögivilja ning piimatoodete
  jaotamise kavade asendamiseks. Pidades silmas eelarvepiiranguid, peaksid liikmesriigid sellest hoolimata suutma asendada
  mis tahes riiklikele koolidele puu- ja köögivilja jaotamise kavadele
  antava riikliku rahalise toetuse erasektori toetustega. Koolidele
  puu- ja köögivilja
  jaotamise kava tõhususe suurendamiseks peaksid liikmesriigid kehtestama täiendavad meetmed, mille puhul on liikmesriikidel lubatud anda riiklikku toetust. |
| --- | --- |

(26)

Abikavade eelarve mõistliku haldamise tagamiseks tuleks kehtestada iga kava jaoks asjakohased sätted. Liidu toetust ei tohi kasutada olemasolevate riiklike koolidele
  puu- ja köögivilja ning piimatoodete
  jaotamise kavade asendamiseks. Pidades silmas eelarvepiiranguid, peaksid liikmesriigid sellest hoolimata suutma asendada
  mis tahes riiklikele koolidele puu- ja köögivilja jaotamise kavadele
  antava riikliku rahalise toetuse erasektori toetustega. Koolidele
  puu- ja köögivilja
  jaotamise kava tõhususe suurendamiseks peaksid liikmesriigid kehtestama täiendavad meetmed, mille puhul on liikmesriikidel lubatud anda riiklikku toetust.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | Selleks et
  parandada laste toitumisharjumusi
  ning tagada Euroopa rahaliste vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine ning tõhustada teadlikkust
  koolidele puuvilja ja piima jaotamise kava
  kohta, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse: koolidele puuvilja jaotamise kava jaoks sobimatuid tooteid; kava sihtrühma; riiklikke või piirkondlikke strateegiaid, mida liikmesriikidel tuleb toetuse saamiseks koostada, sh kaasnevad meetmed; toetusesaajate heakskiitmist ja valimist;
  liikmesriikide vahel abi jaotamise objektiivseid kriteeriume, abi soovituslikku jaotamist liikmesriikide vahel
  ning liikmesriikide vahel abi ümberjaotamise meetodit, mis põhineb saadud taotlustel; toetuskõlblikke kulusid, sealhulgas võimalus määrata kindlaks selliste kulude ülemmäär;
  nõuet toetusesaajatele osutada
  liidu subsideerivale rollile
  abikavas
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

Selleks et
  parandada laste toitumisharjumusi
  ning tagada Euroopa rahaliste vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine ning tõhustada teadlikkust
  koolidele puuvilja ja piima jaotamise kava
  kohta, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse: koolidele puuvilja jaotamise kava jaoks sobimatuid tooteid; kava sihtrühma; riiklikke või piirkondlikke strateegiaid, mida liikmesriikidel tuleb toetuse saamiseks koostada, sh kaasnevad meetmed; toetusesaajate heakskiitmist ja valimist;
  liikmesriikide vahel abi jaotamise objektiivseid kriteeriume, abi soovituslikku jaotamist liikmesriikide vahel
  ning liikmesriikide vahel abi ümberjaotamise meetodit, mis põhineb saadud taotlustel; toetuskõlblikke kulusid, sealhulgas võimalus määrata kindlaks selliste kulude ülemmäär;
  nõuet toetusesaajatele osutada
  liidu subsideerivale rollile
  abikavas
  .

| (27) | Selleks et
  tagada kõnealuse kava tulemuslik rakendamine sellele seatud eesmärkide täitmiseks
  ning tagada Euroopa rahaliste vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine ning tõhustada teadlikkust
  abikava
  kohta, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse: koolidele puuvilja
  ja köögivilja
  jaotamise kava jaoks sobimatuid tooteid; kava sihtrühma; riiklikke või piirkondlikke strateegiaid, mida liikmesriikidel tuleb toetuse saamiseks koostada, sh kaasnevad meetmed; toetusesaajate heakskiitmist ja valimist;
  soovitusliku jaotamisega seotud lisakriteeriume
  ning liikmesriikide vahel abi ümberjaotamise meetodit, mis põhineb saadud taotlustel; toetuskõlblikke kulusid, sealhulgas võimalus määrata kindlaks selliste kulude ülemmäär;
  järelevalvet ja hindamist; ning selliste tingimuste kehtestamist, mille kohaselt peavad liikmesriigid avalikustama oma osalemise abikavas ning osutama
  liidu subsideerivale rollile. |
| --- | --- |

(27)

Selleks et
  tagada kõnealuse kava tulemuslik rakendamine sellele seatud eesmärkide täitmiseks
  ning tagada Euroopa rahaliste vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine ning tõhustada teadlikkust
  abikava
  kohta, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse: koolidele puuvilja
  ja köögivilja
  jaotamise kava jaoks sobimatuid tooteid; kava sihtrühma; riiklikke või piirkondlikke strateegiaid, mida liikmesriikidel tuleb toetuse saamiseks koostada, sh kaasnevad meetmed; toetusesaajate heakskiitmist ja valimist;
  soovitusliku jaotamisega seotud lisakriteeriume
  ning liikmesriikide vahel abi ümberjaotamise meetodit, mis põhineb saadud taotlustel; toetuskõlblikke kulusid, sealhulgas võimalus määrata kindlaks selliste kulude ülemmäär;
  järelevalvet ja hindamist; ning selliste tingimuste kehtestamist, mille kohaselt peavad liikmesriigid avalikustama oma osalemise abikavas ning osutama
  liidu subsideerivale rollile.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Võttes arvesse piimatoodete tarbimise suundumust
  ning
  piimatoodete turu uuendusi ja arengut ning et
  tagada, et asjaomased toetusesaajad ja taotlejad vastaksid toetuse saamise tingimustele ja tõsta teadlikkust abikava kohta, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse koolipiima programmi seoses programmi jaoks sobimatute toodetega; riiklike või piirkondlike strateegiatega, mida liikmesriikidel tuleb toetuse saamiseks koostada, ning programmi sihtrühmaga; abi andmise tingimustega; tagatise esitamisega toetuse nõuetekohaseks kasutamiseks juhul, kui toetus on makstud ette; järelevalve ja hindamisega;
  õppeasutustele esitatava nõudega teatada subsideerivast rollist
  abikavas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Võttes arvesse piimatoodete tarbimise suundumust
  ning
  piimatoodete turu uuendusi ja arengut ning et
  tagada, et asjaomased toetusesaajad ja taotlejad vastaksid toetuse saamise tingimustele ja tõsta teadlikkust abikava kohta, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse koolipiima programmi seoses programmi jaoks sobimatute toodetega; riiklike või piirkondlike strateegiatega, mida liikmesriikidel tuleb toetuse saamiseks koostada, ning programmi sihtrühmaga; abi andmise tingimustega; tagatise esitamisega toetuse nõuetekohaseks kasutamiseks juhul, kui toetus on makstud ette; järelevalve ja hindamisega;
  õppeasutustele esitatava nõudega teatada subsideerivast rollist
  abikavas.

| (28) | Selleks et tagada kava tulemuslikkus sellele seatud eesmärkide täitmisel
  ning tagada, et asjaomased toetusesaajad ja taotlejad vastaksid toetuse saamise tingimustele, ja tõsta teadlikkust abikava kohta, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse koolipiima programmi seoses programmi jaoks sobivate toodetega; riiklike või piirkondlike strateegiatega, mida liikmesriikidel tuleb toetuse saamiseks koostada, ning programmi sihtrühmaga;
  toetuse taotlejate heakskiitmise ja valimisega;
  abi andmise tingimustega; tagatise esitamisega toetuse nõuetekohaseks kasutamiseks juhul, kui toetus on makstud ette; järelevalve ja hindamisega;
  ning selliste tingimuste kehtestamisega, mille kohaselt peavad liikmesriigid avalikustama oma osalemise
  abikavas
  ning osutama liidu subsideerivale rollile
  . |
| --- | --- |

(28)

Selleks et tagada kava tulemuslikkus sellele seatud eesmärkide täitmisel
  ning tagada, et asjaomased toetusesaajad ja taotlejad vastaksid toetuse saamise tingimustele, ja tõsta teadlikkust abikava kohta, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse koolipiima programmi seoses programmi jaoks sobivate toodetega; riiklike või piirkondlike strateegiatega, mida liikmesriikidel tuleb toetuse saamiseks koostada, ning programmi sihtrühmaga;
  toetuse taotlejate heakskiitmise ja valimisega;
  abi andmise tingimustega; tagatise esitamisega toetuse nõuetekohaseks kasutamiseks juhul, kui toetus on makstud ette; järelevalve ja hindamisega;
  ning selliste tingimuste kehtestamisega, mille kohaselt peavad liikmesriigid avalikustama oma osalemise
  abikavas
  ning osutama liidu subsideerivale rollile
  .

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (28 a) | Komisjon peaks kaaluma ettepanekute tegemist kavade kohta, mille abil edendada koolides peale puu- ja köögiviljade ning piimatoodete tarbimise ka muude toodete tarbimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28 a)

Komisjon peaks kaaluma ettepanekute tegemist kavade kohta, mille abil edendada koolides peale puu- ja köögiviljade ning piimatoodete tarbimise ka muude toodete tarbimist.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Abikava humalakasvatajate organisatsioonidele kasutatakse ainult ühes liikmesriigis. Paindlikkuse saavutamiseks ning kõnealuse sektori lähenemisviisi ühtlustamiseks muude sektorite lähenemisviisidega tuleks abikava lõpetada, kuid jätta alles võimalus toetada tootjaorganisatsioone maaelu arengu meetmete raames. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29)

Abikava humalakasvatajate organisatsioonidele kasutatakse ainult ühes liikmesriigis. Paindlikkuse saavutamiseks ning kõnealuse sektori lähenemisviisi ühtlustamiseks muude sektorite lähenemisviisidega tuleks abikava lõpetada, kuid jätta alles võimalus toetada tootjaorganisatsioone maaelu arengu meetmete raames.

välja jäetud

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (31) | Selle tagamiseks, et oliiviõli ja lauaoliivide ettevõtjate organisatsioonidele oliiviõli ja lauaoliivide tootmiskvaliteedi parandamiseks ettenähtud abi jõuab toetusesaajateni ning et kõnealused
  ettevõtjate
  organisatsioonid täidavad oma kohustusi, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse tootjaorganisatsioonide tunnustamist abikava jaoks ning
  sellise tunnustamise
  peatamist või tühistamist; liidu toetuse saamise tingimustele
  vastavaid meetmeid
  ; liidu toetuse andmist erimeetmete korral; tegevusi ja kulusid, mis ei vasta liidu toetuse saamise tingimustele; ning tööprogrammide valikut ja heakskiitmist ning tagatise esitamise nõuet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31)

Selle tagamiseks, et oliiviõli ja lauaoliivide ettevõtjate organisatsioonidele oliiviõli ja lauaoliivide tootmiskvaliteedi parandamiseks ettenähtud abi jõuab toetusesaajateni ning et kõnealused
  ettevõtjate
  organisatsioonid täidavad oma kohustusi, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse tootjaorganisatsioonide tunnustamist abikava jaoks ning
  sellise tunnustamise
  peatamist või tühistamist; liidu toetuse saamise tingimustele
  vastavaid meetmeid
  ; liidu toetuse andmist erimeetmete korral; tegevusi ja kulusid, mis ei vasta liidu toetuse saamise tingimustele; ning tööprogrammide valikut ja heakskiitmist ning tagatise esitamise nõuet.

| (31) | Selle tagamiseks, et oliiviõli ja lauaoliivide ettevõtjate organisatsioonidele oliiviõli ja lauaoliivide tootmiskvaliteedi parandamiseks ettenähtud abi jõuab toetusesaajateni ning et kõnealused
  tootjate
  organisatsioonid
  või tootmisharudevahelised organisatsioonid
  täidavad oma kohustusi, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse tootjaorganisatsioonide
  või tootmisharudevaheliste organisatsioonide
  tunnustamist abikava jaoks ning
  sellisest tunnustamisest keeldumist, selle
  peatamist või tühistamist; liidu toetuse saamise tingimustele
  vastavate meetmete üksikasju
  ; liidu toetuse andmist erimeetmete korral; tegevusi ja kulusid, mis ei vasta liidu toetuse saamise tingimustele; ning tööprogrammide valikut ja heakskiitmist ning tagatise esitamise nõuet. |
| --- | --- |

(31)

Selle tagamiseks, et oliiviõli ja lauaoliivide ettevõtjate organisatsioonidele oliiviõli ja lauaoliivide tootmiskvaliteedi parandamiseks ettenähtud abi jõuab toetusesaajateni ning et kõnealused
  tootjate
  organisatsioonid
  või tootmisharudevahelised organisatsioonid
  täidavad oma kohustusi, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse tootjaorganisatsioonide
  või tootmisharudevaheliste organisatsioonide
  tunnustamist abikava jaoks ning
  sellisest tunnustamisest keeldumist, selle
  peatamist või tühistamist; liidu toetuse saamise tingimustele
  vastavate meetmete üksikasju
  ; liidu toetuse andmist erimeetmete korral; tegevusi ja kulusid, mis ei vasta liidu toetuse saamise tingimustele; ning tööprogrammide valikut ja heakskiitmist ning tagatise esitamise nõuet.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (32) | Käesolevas määruses eristatakse ühelt poolt puu- ja köögivilja, sealhulgas turustamiseks ettenähtud puu- ja köögivilja ning töötlemiseks ette nähtud puu- ja köögivilja, ning teiselt poolt töödeldud puu- ja köögivilja.
  Tootjaorganisatsioone käsitlevaid eeskirju, rakenduskavasid ja liidu finantsabi kohaldatakse üksnes puu- ja köögivilja ning töötlemiseks ette nähtud puu- ja köögivilja suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32)

Käesolevas määruses eristatakse ühelt poolt puu- ja köögivilja, sealhulgas turustamiseks ettenähtud puu- ja köögivilja ning töötlemiseks ette nähtud puu- ja köögivilja, ning teiselt poolt töödeldud puu- ja köögivilja.
  Tootjaorganisatsioone käsitlevaid eeskirju, rakenduskavasid ja liidu finantsabi kohaldatakse üksnes puu- ja köögivilja ning töötlemiseks ette nähtud puu- ja köögivilja suhtes.

| (32) | Käesolevas määruses eristatakse ühelt poolt puu- ja köögivilja, sealhulgas
  värske tootena
  turustamiseks ettenähtud puu- ja köögivilja ning töötlemiseks ette nähtud puu- ja köögivilja, ning teiselt poolt töödeldud puu- ja köögivilja. |
| --- | --- |

(32)

Käesolevas määruses eristatakse ühelt poolt puu- ja köögivilja, sealhulgas
  värske tootena
  turustamiseks ettenähtud puu- ja köögivilja ning töötlemiseks ette nähtud puu- ja köögivilja, ning teiselt poolt töödeldud puu- ja köögivilja.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (33 a) | Selleks et tagada puu- ja köögiviljasektoris rakenduskavade ning eelkõige kriisi ennetamise ja juhtimise meetmete suurem tõhusus, peaksid neid rakendama struktuurid, millele kuulub piisavalt suur osa turust. Seega on väga tähtis, et tootjaorganisatsioonide liidud esitaksid ja juhiksid täielikult või osaliselt rakenduskavasid ja kriisi ennetamise ja juhtimise meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33 a)

Selleks et tagada puu- ja köögiviljasektoris rakenduskavade ning eelkõige kriisi ennetamise ja juhtimise meetmete suurem tõhusus, peaksid neid rakendama struktuurid, millele kuulub piisavalt suur osa turust. Seega on väga tähtis, et tootjaorganisatsioonide liidud esitaksid ja juhiksid täielikult või osaliselt rakenduskavasid ja kriisi ennetamise ja juhtimise meetmeid.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 35

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (35) | Kuna maaelu arengu poliitika kohaselt tuleks tootjarühmade loomiseks anda toetust kõigi liikmesriikide kõikides sektorites, tuleks puu- ja köögiviljasektoris lõpetada eritoetuse andmine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(35)

Kuna maaelu arengu poliitika kohaselt tuleks tootjarühmade loomiseks anda toetust kõigi liikmesriikide kõikides sektorites, tuleks puu- ja köögiviljasektoris lõpetada eritoetuse andmine.

| (35) | Kuna maaelu arengu poliitika kohaselt tuleks tootjarühmade loomiseks anda toetust kõigi liikmesriikide kõikides sektorites, tuleks puu- ja köögiviljasektoris lõpetada
  nende loomiseks
  eritoetuse andmine.
  See toetus ei tohiks moonutada põllumajandustootjate ja nende tootjaorganisatsioonide võrdseid tingimusi siseturul. |
| --- | --- |

(35)

Kuna maaelu arengu poliitika kohaselt tuleks tootjarühmade loomiseks anda toetust kõigi liikmesriikide kõikides sektorites, tuleks puu- ja köögiviljasektoris lõpetada
  nende loomiseks
  eritoetuse andmine.
  See toetus ei tohiks moonutada põllumajandustootjate ja nende tootjaorganisatsioonide võrdseid tingimusi siseturul.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (40) | Üks riiklike toetusprogrammide jaoks kõlblik keskne meede peaks olema liidu veinide müügi edendamine ja turustamine kolmandates riikides. Ümberkorraldus- ja muutmistegevuse rahastamist tuleks jätkata, sest neil on veinisektorile positiivne struktuuriline mõju. Samuti peaks olema võimalik toetada veinisektoris selliste investeeringute tegemist, mille eesmärk on parandada ettevõtete majanduse tulemuslikkust. Kõrvalsaaduste destilleerimise toetamine peaks olema selline meede, mida on võimalik kasutada liikmesriikidel, kes soovivad sellist vahendit kasutada, et tagada veini kvaliteet ja kaitsta samal ajal keskkonda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40)

Üks riiklike toetusprogrammide jaoks kõlblik keskne meede peaks olema liidu veinide müügi edendamine ja turustamine kolmandates riikides. Ümberkorraldus- ja muutmistegevuse rahastamist tuleks jätkata, sest neil on veinisektorile positiivne struktuuriline mõju. Samuti peaks olema võimalik toetada veinisektoris selliste investeeringute tegemist, mille eesmärk on parandada ettevõtete majanduse tulemuslikkust. Kõrvalsaaduste destilleerimise toetamine peaks olema selline meede, mida on võimalik kasutada liikmesriikidel, kes soovivad sellist vahendit kasutada, et tagada veini kvaliteet ja kaitsta samal ajal keskkonda.

| (40) | Üks riiklike toetusprogrammide jaoks kõlblik keskne meede peaks olema liidu veinide müügi edendamine ja turustamine
  liidus ja
  kolmandates riikides.
  Võttes arvesse nende tähtsust Euroopa veinisektori konkurentsivõime jaoks, peaks abi olema kättesaadav ka igasugusele teadus- ja arendustegevusele.
  Ümberkorraldus- ja muutmistegevuse rahastamist tuleks jätkata, sest neil on veinisektorile positiivne struktuuriline mõju. Samuti peaks olema võimalik toetada veinisektoris selliste investeeringute tegemist, mille eesmärk on parandada ettevõtete majanduse tulemuslikkust. Kõrvalsaaduste destilleerimise toetamine peaks olema selline meede, mida on võimalik kasutada liikmesriikidel, kes soovivad sellist vahendit kasutada, et tagada veini kvaliteet ja kaitsta samal ajal keskkonda. |
| --- | --- |

(40)

Üks riiklike toetusprogrammide jaoks kõlblik keskne meede peaks olema liidu veinide müügi edendamine ja turustamine
  liidus ja
  kolmandates riikides.
  Võttes arvesse nende tähtsust Euroopa veinisektori konkurentsivõime jaoks, peaks abi olema kättesaadav ka igasugusele teadus- ja arendustegevusele.
  Ümberkorraldus- ja muutmistegevuse rahastamist tuleks jätkata, sest neil on veinisektorile positiivne struktuuriline mõju. Samuti peaks olema võimalik toetada veinisektoris selliste investeeringute tegemist, mille eesmärk on parandada ettevõtete majanduse tulemuslikkust. Kõrvalsaaduste destilleerimise toetamine peaks olema selline meede, mida on võimalik kasutada liikmesriikidel, kes soovivad sellist vahendit kasutada, et tagada veini kvaliteet ja kaitsta samal ajal keskkonda.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (42) | Viinamarjakasvatajate toetamist käsitlevad sätted, mille kohta liikmesriigid on teinud toetusõigusi käsitleva otsuse, on muudetud lõplikuks. Seepärast on ainus makstav toetus selline, mille andmise peavad liikmesriigid otsustama määruse (EL) nr [KOM(2011) 799] artikli 137 ja selles sättes kehtestatud tingimuste kohaselt 1. detsembriks 2013. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42)

Viinamarjakasvatajate toetamist käsitlevad sätted, mille kohta liikmesriigid on teinud toetusõigusi käsitleva otsuse, on muudetud lõplikuks. Seepärast on ainus makstav toetus selline, mille andmise peavad liikmesriigid otsustama määruse (EL) nr [KOM(2011) 799] artikli 137 ja selles sättes kehtestatud tingimuste kohaselt 1. detsembriks 2013.

välja jäetud

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 43

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (43) | Selle tagamiseks, et veinitoetusprogrammid täidavad oma eesmärgid ning Euroopa rahalisi vahendeid kasutatakse sihipäraselt, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse eeskirju: kulude eest vastutamise kohta alates toetusprogrammi esitamise kuupäevast või toetusprogrammi muutmisest kuni selle kohaldamise alguskuupäevani; toetusmeetmete abikõlblikkuse kriteeriumide, toetuskõlblike kululiikide ja tegevuste kohta; toetuskõlbmatute meetmete kohta ning toetuse ülemmäära kohta meetme kaupa; toetusprogrammide muutmise kohta pärast nende kohaldamise algust; ettemaksete nõuete ja künniste kohta, sealhulgas tagatise nõue ettemakse korral;
  sisalduvate üldsätete ja mõistete kohta toetusprogrammide kohaldamiseks;
  toetusmeetmete väärkasutuse ja projektide topeltrahastamise vältimise kohta; veinivalmistamise kõrvalsaaduste kõrvaldamise kohta tootjate poolt ja erandite kohta kõnealusest kohustusest, et vältida täiendavat halduskoormust, ning sätete kohta destilleerijate vabatahtlikuks sertifitseerimiseks; liikmesriikide jaoks toetusmeetmete rakendamist käsitlevate nõuete sätestamise ja toetusmeetmete ulatuse kooskõla tagavate piirangute kohta; toetusesaajatele tehtavate maksete, sealhulgas kindlustusvahendajate kaudu tehtavate maksete kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(43)

Selle tagamiseks, et veinitoetusprogrammid täidavad oma eesmärgid ning Euroopa rahalisi vahendeid kasutatakse sihipäraselt, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse eeskirju: kulude eest vastutamise kohta alates toetusprogrammi esitamise kuupäevast või toetusprogrammi muutmisest kuni selle kohaldamise alguskuupäevani; toetusmeetmete abikõlblikkuse kriteeriumide, toetuskõlblike kululiikide ja tegevuste kohta; toetuskõlbmatute meetmete kohta ning toetuse ülemmäära kohta meetme kaupa; toetusprogrammide muutmise kohta pärast nende kohaldamise algust; ettemaksete nõuete ja künniste kohta, sealhulgas tagatise nõue ettemakse korral;
  sisalduvate üldsätete ja mõistete kohta toetusprogrammide kohaldamiseks;
  toetusmeetmete väärkasutuse ja projektide topeltrahastamise vältimise kohta; veinivalmistamise kõrvalsaaduste kõrvaldamise kohta tootjate poolt ja erandite kohta kõnealusest kohustusest, et vältida täiendavat halduskoormust, ning sätete kohta destilleerijate vabatahtlikuks sertifitseerimiseks; liikmesriikide jaoks toetusmeetmete rakendamist käsitlevate nõuete sätestamise ja toetusmeetmete ulatuse kooskõla tagavate piirangute kohta; toetusesaajatele tehtavate maksete, sealhulgas kindlustusvahendajate kaudu tehtavate maksete kohta.

| (43) | Selle tagamiseks, et veinitoetusprogrammid täidavad oma eesmärgid ning Euroopa rahalisi vahendeid kasutatakse sihipäraselt, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse eeskirju: kulude eest vastutamise kohta alates toetusprogrammi esitamise kuupäevast või toetusprogrammi muutmisest kuni selle kohaldamise alguskuupäevani; toetusmeetmete abikõlblikkuse kriteeriumide, toetuskõlblike kululiikide ja tegevuste kohta, toetuskõlbmatute meetmete kohta ning toetuse ülemmäära kohta meetmete kaupa; toetusprogrammide muutmise kohta pärast nende kohaldamise algust; ettemaksete nõuete ja künniste kohta, sealhulgas tagatise nõue ettemakse korral; toetusmeetmete väärkasutuse ja projektide topeltrahastamise vältimise kohta; veinivalmistamise kõrvalsaaduste kõrvaldamise kohta tootjate poolt ja erandite kohta kõnealusest kohustusest, et vältida täiendavat halduskoormust, ning sätete kohta destilleerijate vabatahtlikuks sertifitseerimiseks; liikmesriikide jaoks toetusmeetmete rakendamist käsitlevate nõuete sätestamise ja toetusmeetmete ulatuse kooskõla tagavate piirangute kohta; toetusesaajatele tehtavate maksete, sealhulgas kindlustusvahendajate kaudu tehtavate maksete kohta. |
| --- | --- |

(43)

Selle tagamiseks, et veinitoetusprogrammid täidavad oma eesmärgid ning Euroopa rahalisi vahendeid kasutatakse sihipäraselt, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse eeskirju: kulude eest vastutamise kohta alates toetusprogrammi esitamise kuupäevast või toetusprogrammi muutmisest kuni selle kohaldamise alguskuupäevani; toetusmeetmete abikõlblikkuse kriteeriumide, toetuskõlblike kululiikide ja tegevuste kohta, toetuskõlbmatute meetmete kohta ning toetuse ülemmäära kohta meetmete kaupa; toetusprogrammide muutmise kohta pärast nende kohaldamise algust; ettemaksete nõuete ja künniste kohta, sealhulgas tagatise nõue ettemakse korral; toetusmeetmete väärkasutuse ja projektide topeltrahastamise vältimise kohta; veinivalmistamise kõrvalsaaduste kõrvaldamise kohta tootjate poolt ja erandite kohta kõnealusest kohustusest, et vältida täiendavat halduskoormust, ning sätete kohta destilleerijate vabatahtlikuks sertifitseerimiseks; liikmesriikide jaoks toetusmeetmete rakendamist käsitlevate nõuete sätestamise ja toetusmeetmete ulatuse kooskõla tagavate piirangute kohta; toetusesaajatele tehtavate maksete, sealhulgas kindlustusvahendajate kaudu tehtavate maksete kohta.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 44

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (44) | Mesinduse eripäraks on tootmistingimuste ja saagikuse suured erinevused ja ettevõtjate hajutatus ning mitmekesisus nii tootmis- kui ka turustusetapis. Arvestades varroatoosi levikut mitmes liikmesriigis viimastel aastatel ja probleeme, mida see haigus mee tootmises tekitab, on liidu abinõud jätkuvalt vajalikud, sest varroatoosi ei ole võimalik täielikult likvideerida ning seda tuleb ravida selleks kinnitatud toodetega. Neid asjaolusid arvestades ning eesmärgiga parandada mesindustoodete tootmist ja turustamist liidus, tuleks iga kolme aasta järel kõnealuse sektori jaoks koostada riiklikud programmid, et parandada mesindustoodete tootmise ja turustamise üldtingimusi. Neid riiklikke programme peaks osaliselt rahastama liit. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(44)

Mesinduse eripäraks on tootmistingimuste ja saagikuse suured erinevused ja ettevõtjate hajutatus ning mitmekesisus nii tootmis- kui ka turustusetapis. Arvestades varroatoosi levikut mitmes liikmesriigis viimastel aastatel ja probleeme, mida see haigus mee tootmises tekitab, on liidu abinõud jätkuvalt vajalikud, sest varroatoosi ei ole võimalik täielikult likvideerida ning seda tuleb ravida selleks kinnitatud toodetega. Neid asjaolusid arvestades ning eesmärgiga parandada mesindustoodete tootmist ja turustamist liidus, tuleks iga kolme aasta järel kõnealuse sektori jaoks koostada riiklikud programmid, et parandada mesindustoodete tootmise ja turustamise üldtingimusi. Neid riiklikke programme peaks osaliselt rahastama liit.

| (44) | Mesinduse eripäraks on tootmistingimuste ja saagikuse suured erinevused ja ettevõtjate hajutatus ning mitmekesisus nii tootmis- kui ka turustusetapis. Arvestades
  teatud tüüpi taru sissetungide ja eelkõige
  varroatoosi
  ulatuslikumat
  levikut mitmes liikmesriigis viimastel aastatel ja probleeme, mida see haigus mee tootmises tekitab, on liidu
  poolt Euroopa veterinaarpoliitika raames võetud kooskõlastatud
  abinõud jätkuvalt vajalikud, sest varroatoosi ei ole võimalik täielikult likvideerida ning seda tuleb ravida selleks kinnitatud toodetega. Neid asjaolusid arvestades ning eesmärgiga parandada
  mesilaste tervist ning
  mesindustoodete tootmist ja turustamist liidus, tuleks iga kolme aasta järel kõnealuse sektori jaoks koostada riiklikud programmid, et parandada mesindustoodete tootmise ja turustamise üldtingimusi. Neid riiklikke programme peaks osaliselt rahastama liit. |
| --- | --- |

(44)

Mesinduse eripäraks on tootmistingimuste ja saagikuse suured erinevused ja ettevõtjate hajutatus ning mitmekesisus nii tootmis- kui ka turustusetapis. Arvestades
  teatud tüüpi taru sissetungide ja eelkõige
  varroatoosi
  ulatuslikumat
  levikut mitmes liikmesriigis viimastel aastatel ja probleeme, mida see haigus mee tootmises tekitab, on liidu
  poolt Euroopa veterinaarpoliitika raames võetud kooskõlastatud
  abinõud jätkuvalt vajalikud, sest varroatoosi ei ole võimalik täielikult likvideerida ning seda tuleb ravida selleks kinnitatud toodetega. Neid asjaolusid arvestades ning eesmärgiga parandada
  mesilaste tervist ning
  mesindustoodete tootmist ja turustamist liidus, tuleks iga kolme aasta järel kõnealuse sektori jaoks koostada riiklikud programmid, et parandada mesindustoodete tootmise ja turustamise üldtingimusi. Neid riiklikke programme peaks osaliselt rahastama liit.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 45

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (45) | Selleks et tagada mesinduses liidu rahastamise sihipärane kasutamine, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse:
  meetmeid
  , mida võib lülitada mesindusprogrammidesse, kohustusi käsitlevaid eeskirju seoses riiklike programmide sisu, nende koostamise ja seotud uuringutega; ning igale osalevale liikmesriigile liidu rahalise toetuse jaotamise tingimusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(45)

Selleks et tagada mesinduses liidu rahastamise sihipärane kasutamine, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse:
  meetmeid
  , mida võib lülitada mesindusprogrammidesse, kohustusi käsitlevaid eeskirju seoses riiklike programmide sisu, nende koostamise ja seotud uuringutega; ning igale osalevale liikmesriigile liidu rahalise toetuse jaotamise tingimusi.

| (45) | Selleks et tagada mesinduses liidu rahastamise sihipärane kasutamine, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse:
  niisuguste meetmete üksikasju
  , mida võib lülitada mesindusprogrammidesse; kohustusi käsitlevaid eeskirju seoses riiklike programmide sisu, nende koostamise ja seotud uuringutega; ning igale osalevale liikmesriigile liidu rahalise toetuse jaotamise tingimusi. |
| --- | --- |

(45)

Selleks et tagada mesinduses liidu rahastamise sihipärane kasutamine, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse:
  niisuguste meetmete üksikasju
  , mida võib lülitada mesindusprogrammidesse; kohustusi käsitlevaid eeskirju seoses riiklike programmide sisu, nende koostamise ja seotud uuringutega; ning igale osalevale liikmesriigile liidu rahalise toetuse jaotamise tingimusi.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 48 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (48 a) | Üks riiklike toetusprogrammide jaoks kõlblik keskne meede peaks olema liidu põllumajandustoodete müügi edendamine ja turustamine liidus ja kolmandates riikides. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(48 a)

Üks riiklike toetusprogrammide jaoks kõlblik keskne meede peaks olema liidu põllumajandustoodete müügi edendamine ja turustamine liidus ja kolmandates riikides.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 50

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (50) | Selleks et tagada, et kõik tooted on veatu ja standardse turustuskvaliteediga ning ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) oleks vaja eespool nimetatud komisjoni teatises kavandatud üldist põhiturustamisstandardit toodete jaoks, mis ei ole hõlmatud sektori- või tootepõhiste turustamisstandarditega. Kui sellised tooted vastavad kohaldatavale rahvusvahelisele standardile, tuleks need lugeda üldisele turustamisstandardile vastavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(50)

Selleks et tagada, et kõik tooted on veatu ja standardse turustuskvaliteediga ning ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) oleks vaja eespool nimetatud komisjoni teatises kavandatud üldist põhiturustamisstandardit toodete jaoks, mis ei ole hõlmatud sektori- või tootepõhiste turustamisstandarditega. Kui sellised tooted vastavad kohaldatavale rahvusvahelisele standardile, tuleks need lugeda üldisele turustamisstandardile vastavaks.

| (50) | Selleks et tagada, et kõik tooted on veatu ja standardse turustuskvaliteediga ning ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) oleks vaja eespool nimetatud komisjoni teatises kavandatud üldist põhiturustamisstandardit toodete jaoks, mis ei ole hõlmatud sektori- või tootepõhiste turustamisstandarditega. Kui sellised tooted vastavad kohaldatavale rahvusvahelisele standardile, tuleks need lugeda üldisele turustamisstandardile vastavaks.
  Ilma et see piiraks liidu õigusakte ja siseturu tõrgeteta toimimist, peaksid liikmesriigid siiski säilitama võime võtta vastu või säilitada siseriiklikke sätteid, mis on seotud sektorite või toodetega, mida reguleeritakse üldise turustamisstandardiga või eriturustamisstandardiga ning mille elemente ei ole käesolevas määruses selgelt ühtlustatud. |
| --- | --- |

(50)

Selleks et tagada, et kõik tooted on veatu ja standardse turustuskvaliteediga ning ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) oleks vaja eespool nimetatud komisjoni teatises kavandatud üldist põhiturustamisstandardit toodete jaoks, mis ei ole hõlmatud sektori- või tootepõhiste turustamisstandarditega. Kui sellised tooted vastavad kohaldatavale rahvusvahelisele standardile, tuleks need lugeda üldisele turustamisstandardile vastavaks.
  Ilma et see piiraks liidu õigusakte ja siseturu tõrgeteta toimimist, peaksid liikmesriigid siiski säilitama võime võtta vastu või säilitada siseriiklikke sätteid, mis on seotud sektorite või toodetega, mida reguleeritakse üldise turustamisstandardiga või eriturustamisstandardiga ning mille elemente ei ole käesolevas määruses selgelt ühtlustatud.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 53 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (53 a) | Turustamisstandardite puhul tuleks selgelt eristada kohustuslikke eeskirju ja vabalt valitavaid vabatahtlikke märkeid. Vabalt valitavad vabatahtlikud märked peaksid ka edaspidi aitama saavutada turustamisstandardite eesmärke, mistõttu neid tuleks kohaldada üksnes aluslepingu I lisasse kantud toodete suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(53 a)

Turustamisstandardite puhul tuleks selgelt eristada kohustuslikke eeskirju ja vabalt valitavaid vabatahtlikke märkeid. Vabalt valitavad vabatahtlikud märked peaksid ka edaspidi aitama saavutada turustamisstandardite eesmärke, mistõttu neid tuleks kohaldada üksnes aluslepingu I lisasse kantud toodete suhtes.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 53 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (53 b) | Käesoleva määruse eesmärke arvesse võttes ja selguse huvides peaks käesolev määrus edaspidi hõlmama ka vabalt valitavaid vabatahtlikke märkeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(53 b)

Käesoleva määruse eesmärke arvesse võttes ja selguse huvides peaks käesolev määrus edaspidi hõlmama ka vabalt valitavaid vabatahtlikke märkeid.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 54

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (54) | Võttes arvesse tarbijate huvi saada piisavat ja läbipaistvat tooteteavet, peaks olema eelkõige võimalik määrata juhtumipõhiselt vastaval geograafilisel tasandil kindlaks asjakohane tootmiskoht, võttes samas arvesse teatavate sektorite eripära (eelkõige töödeldud põllumajandustoodete puhul). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(54)

Võttes arvesse tarbijate huvi saada piisavat ja läbipaistvat tooteteavet, peaks olema eelkõige võimalik määrata juhtumipõhiselt vastaval geograafilisel tasandil kindlaks asjakohane tootmiskoht, võttes samas arvesse teatavate sektorite eripära (eelkõige töödeldud põllumajandustoodete puhul).

| (54) | Võttes arvesse tarbijate huvi saada piisavat ja läbipaistvat tooteteavet, peaks olema eelkõige võimalik määrata juhtumipõhiselt vastaval geograafilisel tasandil kindlaks asjakohane tootmiskoht, võttes
  arvesse tagajärgi, mida võib põhjustada mittetäieliku ja eksliku teabe esitamine asjaomase piirkonna majandus- ja tootmisringkondades, ning võttes
  samas arvesse teatavate sektorite eripära
  piirkondlikul tasandil
  (eelkõige töödeldud põllumajandustoodete puhul). |
| --- | --- |

(54)

Võttes arvesse tarbijate huvi saada piisavat ja läbipaistvat tooteteavet, peaks olema eelkõige võimalik määrata juhtumipõhiselt vastaval geograafilisel tasandil kindlaks asjakohane tootmiskoht, võttes
  arvesse tagajärgi, mida võib põhjustada mittetäieliku ja eksliku teabe esitamine asjaomase piirkonna majandus- ja tootmisringkondades, ning võttes
  samas arvesse teatavate sektorite eripära
  piirkondlikul tasandil
  (eelkõige töödeldud põllumajandustoodete puhul).

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 56

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (56) | Kolmandatest riikidest imporditud toodete suhtes on asjakohane sätestada erieeskirjad,
  kui kolmandas riigis jõus olevate riiklike sätetega õigustatakse erandite tegemist kõnealustest turustamisstandarditest, kui on tagatud nende sätete samaväärsus liidu õigusaktidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(56)

Kolmandatest riikidest imporditud toodete suhtes on asjakohane sätestada erieeskirjad,
  kui kolmandas riigis jõus olevate riiklike sätetega õigustatakse erandite tegemist kõnealustest turustamisstandarditest, kui on tagatud nende sätete samaväärsus liidu õigusaktidega.

| (56) | Kolmandatest riikidest imporditud toodete suhtes on asjakohane sätestada
  seadusandliku tavamenetlusega vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 2 vastu võetud
  erieeskirjad,
  millega määratakse kindlaks tingimused, mille alusel loetakse, et imporditud tooted vastavad piisaval määral turustamisstandarditega seotud liidu nõuetele, ning mille abil saab võtta meetmeid, millega kehtestatakse erandid eeskirjadest, et liidus turustatakse üksnes sellistele standarditele vastavaid tooteid. Samuti on asjakohane kehtestada eeskirjad, mis on seotud liidust eksporditavate toodete turustamisstandardite kohaldamisega. |
| --- | --- |

(56)

Kolmandatest riikidest imporditud toodete suhtes on asjakohane sätestada
  seadusandliku tavamenetlusega vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 2 vastu võetud
  erieeskirjad,
  millega määratakse kindlaks tingimused, mille alusel loetakse, et imporditud tooted vastavad piisaval määral turustamisstandarditega seotud liidu nõuetele, ning mille abil saab võtta meetmeid, millega kehtestatakse erandid eeskirjadest, et liidus turustatakse üksnes sellistele standarditele vastavaid tooteid. Samuti on asjakohane kehtestada eeskirjad, mis on seotud liidust eksporditavate toodete turustamisstandardite kohaldamisega.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 58

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (58) | Selleks et turuolukorra muutustele reageerida ja iga sektori eripära arvestada, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte,
  millega
  võtta vastu
  ja
  muuta üldise turustamisstandardiga seotud nõudeid ja vastavuseeskirju ning teha neist erandeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(58)

Selleks et turuolukorra muutustele reageerida ja iga sektori eripära arvestada, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte,
  millega
  võtta vastu
  ja
  muuta üldise turustamisstandardiga seotud nõudeid ja vastavuseeskirju ning teha neist erandeid.

| (58) | Selleks et turuolukorra muutustele reageerida ja iga sektori eripära arvestada, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte,
  et
  võtta vastu
  üldise turustamisstandardiga seotud üksikasjalikke eeskirju, samuti
  muuta üldise turustamisstandardiga seotud nõudeid ja vastavuseeskirju ning teha neist erandeid. |
| --- | --- |

(58)

Selleks et turuolukorra muutustele reageerida ja iga sektori eripära arvestada, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte,
  et
  võtta vastu
  üldise turustamisstandardiga seotud üksikasjalikke eeskirju, samuti
  muuta üldise turustamisstandardiga seotud nõudeid ja vastavuseeskirju ning teha neist erandeid.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 61

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (61) | Selleks et võtta arvesse
  liidu ja teatavate kolmandate riikide vahelise kauplemise eripära,
  mõne põllumajandustoote eripära ning iga sektori eripära, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse iga standardi lubatud hälvet, mille ületamisel käsitatakse kogu tootepartiid standardile mittevastavana
  , ning millega määrata kindlaks tingimused, mille alusel loetakse, et imporditud tooted vastavad piisaval määral turustamisstandarditega seotud liidu nõuetele, ning mille abil saab võtta meetmeid, millega kehtestatakse erandid eeskirjadest, et liidus turustatakse üksnes sellistele standarditele vastavaid tooteid, ning mille abil kehtestatakse eeskirjad, mis on seotud liidust eksporditavate toodete turustamisstandardite kohaldamisega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(61)

Selleks et võtta arvesse
  liidu ja teatavate kolmandate riikide vahelise kauplemise eripära,
  mõne põllumajandustoote eripära ning iga sektori eripära, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse iga standardi lubatud hälvet, mille ületamisel käsitatakse kogu tootepartiid standardile mittevastavana
  , ning millega määrata kindlaks tingimused, mille alusel loetakse, et imporditud tooted vastavad piisaval määral turustamisstandarditega seotud liidu nõuetele, ning mille abil saab võtta meetmeid, millega kehtestatakse erandid eeskirjadest, et liidus turustatakse üksnes sellistele standarditele vastavaid tooteid, ning mille abil kehtestatakse eeskirjad, mis on seotud liidust eksporditavate toodete turustamisstandardite kohaldamisega
  .

| (61) | Selleks et võtta arvesse mõne põllumajandustoote eripära ning iga sektori eripära, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse iga standardi lubatud hälvet, mille ületamisel käsitatakse kogu tootepartiid standardile mittevastavana. |
| --- | --- |

(61)

Selleks et võtta arvesse mõne põllumajandustoote eripära ning iga sektori eripära, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse iga standardi lubatud hälvet, mille ületamisel käsitatakse kogu tootepartiid standardile mittevastavana.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 69

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (69) | Selleks et võtta arvesse tootmise eripära piiritletud geograafilises piirkonnas, tagada toote kvaliteet ja jälgitavus ning tagada tootjate ja ettevõtjate õiguste ja seaduslike huvide kaitse, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse geograafilise ala piiritlemise
  põhimõtteid
  ning tootmisega seotud
  mõisteid,
  piiranguid ja erandeid piiritletud geograafilises piirkonnas; tingimusi, mille kohaselt võib tootespetsifikaat sisaldada lisanõudeid; ning tootespetsifikaadi põhipunkte; sellise taotleja kategooriat, kes võib taotleda päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitset; menetluskorda, mida peab järgima päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitse taotlemisel, sealhulgas riiklikud eelmenetlused, komisjoni kontroll, vastuväidete esitamise menetlus ning päritolunimetuse või geograafilise tähise muutmist, tühistamist või vahetamist käsitlevad menetlused; piirüleste taotluste suhtes kohaldatavaid menetlusi; kolmanda riigi geograafilise piirkonnaga seotud taotlusmenetlusi; kaitse alguskuupäeva määratlemist; tootespetsifikaatide muutmisega seotud menetlusi; ning muudatuse jõustumiskuupäeva määratlemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(69)

Selleks et võtta arvesse tootmise eripära piiritletud geograafilises piirkonnas, tagada toote kvaliteet ja jälgitavus ning tagada tootjate ja ettevõtjate õiguste ja seaduslike huvide kaitse, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse geograafilise ala piiritlemise
  põhimõtteid
  ning tootmisega seotud
  mõisteid,
  piiranguid ja erandeid piiritletud geograafilises piirkonnas; tingimusi, mille kohaselt võib tootespetsifikaat sisaldada lisanõudeid; ning tootespetsifikaadi põhipunkte; sellise taotleja kategooriat, kes võib taotleda päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitset; menetluskorda, mida peab järgima päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitse taotlemisel, sealhulgas riiklikud eelmenetlused, komisjoni kontroll, vastuväidete esitamise menetlus ning päritolunimetuse või geograafilise tähise muutmist, tühistamist või vahetamist käsitlevad menetlused; piirüleste taotluste suhtes kohaldatavaid menetlusi; kolmanda riigi geograafilise piirkonnaga seotud taotlusmenetlusi; kaitse alguskuupäeva määratlemist; tootespetsifikaatide muutmisega seotud menetlusi; ning muudatuse jõustumiskuupäeva määratlemist.

| (69) | Selleks et võtta arvesse tootmise eripära piiritletud geograafilises piirkonnas, tagada toote kvaliteet ja jälgitavus ning tagada tootjate ja ettevõtjate õiguste ja seaduslike huvide kaitse, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse geograafilise ala piiritlemise
  täiendavaid üksikasju
  ning tootmisega seotud piiranguid ja erandeid piiritletud geograafilises piirkonnas; tingimusi, mille kohaselt võib tootespetsifikaat sisaldada lisanõudeid; ning tootespetsifikaadi põhipunkte; sellise taotleja kategooriat, kes võib taotleda päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitset; menetluskorda, mida peab järgima päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitse taotlemisel, sealhulgas riiklikud eelmenetlused, komisjoni kontroll, vastuväidete esitamise menetlus ning päritolunimetuse või geograafilise tähise muutmist, tühistamist või vahetamist käsitlevad menetlused; piirüleste taotluste suhtes kohaldatavaid menetlusi; kolmanda riigi geograafilise piirkonnaga seotud taotlusmenetlusi; kaitse alguskuupäeva määratlemist; tootespetsifikaatide muutmisega seotud menetlusi; ning muudatuse jõustumiskuupäeva määratlemist. |
| --- | --- |

(69)

Selleks et võtta arvesse tootmise eripära piiritletud geograafilises piirkonnas, tagada toote kvaliteet ja jälgitavus ning tagada tootjate ja ettevõtjate õiguste ja seaduslike huvide kaitse, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse geograafilise ala piiritlemise
  täiendavaid üksikasju
  ning tootmisega seotud piiranguid ja erandeid piiritletud geograafilises piirkonnas; tingimusi, mille kohaselt võib tootespetsifikaat sisaldada lisanõudeid; ning tootespetsifikaadi põhipunkte; sellise taotleja kategooriat, kes võib taotleda päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitset; menetluskorda, mida peab järgima päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitse taotlemisel, sealhulgas riiklikud eelmenetlused, komisjoni kontroll, vastuväidete esitamise menetlus ning päritolunimetuse või geograafilise tähise muutmist, tühistamist või vahetamist käsitlevad menetlused; piirüleste taotluste suhtes kohaldatavaid menetlusi; kolmanda riigi geograafilise piirkonnaga seotud taotlusmenetlusi; kaitse alguskuupäeva määratlemist; tootespetsifikaatide muutmisega seotud menetlusi; ning muudatuse jõustumiskuupäeva määratlemist.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 70

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (70) | Selleks et tagada piisav kaitse ja seda, et käesoleva määruse kohaldamine ei kahjusta ettevõtjaid ega pädevaid asutusi seoses veininimetustega, millele on kaitse antud enne 1. augustit 2009, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse kaitstud nimetuste suhtes piirangute kehtestamist ja üleminekusätteid seoses: veininimetustega, mida liikmesriigid on 1. augustiks 2009 tunnustanud kui päritolunimetusi või geograafilisi tähiseid; riikliku eelmenetlusega; veinidega, mis on enne konkreetset kuupäeva turule lastud või märgistatud; tootespetsifikaatide muutmisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(70)

Selleks et tagada piisav kaitse ja seda, et käesoleva määruse kohaldamine ei kahjusta ettevõtjaid ega pädevaid asutusi seoses veininimetustega, millele on kaitse antud enne 1. augustit 2009, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse kaitstud nimetuste suhtes piirangute kehtestamist ja üleminekusätteid seoses: veininimetustega, mida liikmesriigid on 1. augustiks 2009 tunnustanud kui päritolunimetusi või geograafilisi tähiseid; riikliku eelmenetlusega; veinidega, mis on enne konkreetset kuupäeva turule lastud või märgistatud; tootespetsifikaatide muutmisega.

välja jäetud

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 74

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (74) | Selleks et tagada vastavus olemasoleva märgistamistavaga, märgistamise ja esitusviisiga seotud horisontaaleeskirjadega ning selleks, et võtta arvesse veinisektori eripära; selleks et tagada sertifitseerimis-, heakskiitmis- ja kontrollimenetluste tõhusus ning ettevõtjate seaduslikud huvid ning ettevõtjate kahjustamise vältimiseks tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse erandlikke olukordi, mille puhul on õigustatud nimetustele „kaitstud päritolunimetus” või „kaitstud geograafiline tähis” viite väljajätmine; esitusviisi ja muude kui käesoleva määrusega ettenähtud märgistuse andmete kasutamist; teatavaid kohustuslikke üksikasju; valikulisi üksikasju; ning esitusviisi; vajalikke meetmeid seoses päritolunimetust või geograafilist tähist kandvate veinide märgistamise ja esitusviisiga ning seoses veinidega, mille asjaomane päritolunimetus või geograafiline tähis vastab vajalikele nõuetele; veine, mis on turule viidud ja märgistatud enne 1. augustit 2009; ning märgistamist ja esitusviisi käsitlevaid erandeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(74)

Selleks et tagada vastavus olemasoleva märgistamistavaga, märgistamise ja esitusviisiga seotud horisontaaleeskirjadega ning selleks, et võtta arvesse veinisektori eripära; selleks et tagada sertifitseerimis-, heakskiitmis- ja kontrollimenetluste tõhusus ning ettevõtjate seaduslikud huvid ning ettevõtjate kahjustamise vältimiseks tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse erandlikke olukordi, mille puhul on õigustatud nimetustele „kaitstud päritolunimetus” või „kaitstud geograafiline tähis” viite väljajätmine; esitusviisi ja muude kui käesoleva määrusega ettenähtud märgistuse andmete kasutamist; teatavaid kohustuslikke üksikasju; valikulisi üksikasju; ning esitusviisi; vajalikke meetmeid seoses päritolunimetust või geograafilist tähist kandvate veinide märgistamise ja esitusviisiga ning seoses veinidega, mille asjaomane päritolunimetus või geograafiline tähis vastab vajalikele nõuetele; veine, mis on turule viidud ja märgistatud enne 1. augustit 2009; ning märgistamist ja esitusviisi käsitlevaid erandeid.

| (74) | Selleks et tagada vastavus olemasoleva märgistamistavaga, märgistamise ja esitusviisiga seotud horisontaaleeskirjadega ning selleks, et võtta arvesse veinisektori eripära; selleks et tagada sertifitseerimis-, heakskiitmis- ja kontrollimenetluste tõhusus ning ettevõtjate seaduslikud huvid ning ettevõtjate kahjustamise vältimiseks tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse erandlikke olukordi, mille puhul on õigustatud nimetustele „kaitstud päritolunimetus” või „kaitstud geograafiline tähis” viite väljajätmine; esitusviisi ja muude kui käesoleva määrusega ettenähtud märgistuse andmete kasutamist; teatavaid kohustuslikke üksikasju; valikulisi üksikasju; ning esitusviisi; vajalikke meetmeid seoses päritolunimetust või geograafilist tähist kandvate veinide märgistamise ja esitusviisiga ning seoses veinidega, mille asjaomane päritolunimetus või geograafiline tähis vastab vajalikele nõuetele; veine, mis on turule viidud ja märgistatud enne 1. augustit 2009; ning
  ekspordi
  märgistamist ja esitusviisi käsitlevaid erandeid. |
| --- | --- |

(74)

Selleks et tagada vastavus olemasoleva märgistamistavaga, märgistamise ja esitusviisiga seotud horisontaaleeskirjadega ning selleks, et võtta arvesse veinisektori eripära; selleks et tagada sertifitseerimis-, heakskiitmis- ja kontrollimenetluste tõhusus ning ettevõtjate seaduslikud huvid ning ettevõtjate kahjustamise vältimiseks tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse erandlikke olukordi, mille puhul on õigustatud nimetustele „kaitstud päritolunimetus” või „kaitstud geograafiline tähis” viite väljajätmine; esitusviisi ja muude kui käesoleva määrusega ettenähtud märgistuse andmete kasutamist; teatavaid kohustuslikke üksikasju; valikulisi üksikasju; ning esitusviisi; vajalikke meetmeid seoses päritolunimetust või geograafilist tähist kandvate veinide märgistamise ja esitusviisiga ning seoses veinidega, mille asjaomane päritolunimetus või geograafiline tähis vastab vajalikele nõuetele; veine, mis on turule viidud ja märgistatud enne 1. augustit 2009; ning
  ekspordi
  märgistamist ja esitusviisi käsitlevaid erandeid.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 77

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (77) | Asjakohane oleks kindlaks määrata teatavad veinivalmistustavad ja veini tootmisega seotud piirangud, eelkõige seoses kupaažiga ja teatavatest kolmandatest riikidest pärit viinamarjavirrete, viinamarjamahla ja värskete viinamarjade sortide kasutamisega. Rahvusvaheliste standardite täitmiseks peaks komisjon üldreeglina lähtuma Rahvusvahelise Veiniameti (OIV) soovitatud veinivalmistustavadest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(77)

Asjakohane oleks kindlaks määrata teatavad veinivalmistustavad ja veini tootmisega seotud piirangud, eelkõige seoses kupaažiga ja teatavatest kolmandatest riikidest pärit viinamarjavirrete, viinamarjamahla ja värskete viinamarjade sortide kasutamisega. Rahvusvaheliste standardite täitmiseks peaks komisjon üldreeglina lähtuma Rahvusvahelise Veiniameti (OIV) soovitatud veinivalmistustavadest.

| (77) | Asjakohane oleks kindlaks määrata teatavad veinivalmistustavad ja veini tootmisega seotud piirangud, eelkõige seoses kupaažiga ja teatavatest kolmandatest riikidest pärit viinamarjavirrete, viinamarjamahla ja värskete viinamarjade sortide kasutamisega. Rahvusvaheliste standardite täitmiseks peaks komisjon
  edasiste veinivalmistustavade kohta ettepanekute tegemisel
  üldreeglina lähtuma Rahvusvahelise Veiniameti (OIV) soovitatud veinivalmistustavadest. |
| --- | --- |

(77)

Asjakohane oleks kindlaks määrata teatavad veinivalmistustavad ja veini tootmisega seotud piirangud, eelkõige seoses kupaažiga ja teatavatest kolmandatest riikidest pärit viinamarjavirrete, viinamarjamahla ja värskete viinamarjade sortide kasutamisega. Rahvusvaheliste standardite täitmiseks peaks komisjon
  edasiste veinivalmistustavade kohta ettepanekute tegemisel
  üldreeglina lähtuma Rahvusvahelise Veiniameti (OIV) soovitatud veinivalmistustavadest.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 82 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (82 a) | Majanduslikel, sotsiaalsetel ja keskkonnaalastel kaalutlustel ning veinitootmistraditsiooniga maapiirkondade piirkondlikku planeerimispoliitikat arvesse võttes ja lisaks nõuetele säilitada Euroopa veinitoodete mitmekesisus, prestiiž ja kvaliteet tuleks veinisektoris praegust istutusõiguste süsteemi säilitada vähemalt 2030. aastani. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(82 a)

Majanduslikel, sotsiaalsetel ja keskkonnaalastel kaalutlustel ning veinitootmistraditsiooniga maapiirkondade piirkondlikku planeerimispoliitikat arvesse võttes ja lisaks nõuetele säilitada Euroopa veinitoodete mitmekesisus, prestiiž ja kvaliteet tuleks veinisektoris praegust istutusõiguste süsteemi säilitada vähemalt 2030. aastani.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 83

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (83) | Suhkruettevõtjate ja suhkrupeedikasvatajate õiguste ja kohustuste õiglase tasakaalu tagamiseks on
  pärast kvoodisüsteemi kohaldamise lõppu jätkuvalt
  vaja erivahendeid. Seepärast tuleks kehtestada standardsätted, mis reguleerivad nendevahelisi kokkuleppeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(83)

Suhkruettevõtjate ja suhkrupeedikasvatajate õiguste ja kohustuste õiglase tasakaalu tagamiseks on
  pärast kvoodisüsteemi kohaldamise lõppu jätkuvalt
  vaja erivahendeid. Seepärast tuleks kehtestada standardsätted, mis reguleerivad nendevahelisi kokkuleppeid.

| (83) | Suhkruettevõtjate ja suhkrupeedikasvatajate õiguste ja kohustuste õiglase tasakaalu tagamiseks on
  suhkrusektoris
  vaja erivahendeid. Seepärast tuleks kehtestada standardsätted, mis reguleerivad nendevahelisi kokkuleppeid. |
| --- | --- |

(83)

Suhkruettevõtjate ja suhkrupeedikasvatajate õiguste ja kohustuste õiglase tasakaalu tagamiseks on
  suhkrusektoris
  vaja erivahendeid. Seepärast tuleks kehtestada standardsätted, mis reguleerivad nendevahelisi kokkuleppeid.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 84

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (84) | Selleks et võtta arvesse suhkrusektori eripära ja tagada, et kõigi poolte huve võetakse arvesse, tuleks
  komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte
  , milles käsitletakse kõnealuseid kokkuleppeid, eriti seoses suhkrupeedi ostu-, tarne-, ülevõtu- ja maksetingimuste reguleerimisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(84)

Selleks et võtta arvesse suhkrusektori eripära ja tagada, et kõigi poolte huve võetakse arvesse, tuleks
  komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte
  , milles käsitletakse kõnealuseid kokkuleppeid, eriti seoses suhkrupeedi ostu-, tarne-, ülevõtu- ja maksetingimuste reguleerimisega.

| (84) | Selleks et võtta arvesse suhkrusektori eripära ja tagada, et kõigi poolte huve võetakse arvesse, tuleks
  kehtestada teatav hulk eeskirju
  , milles käsitletakse kõnealuseid kokkuleppeid, eriti seoses suhkrupeedi ostu-, tarne-, ülevõtu- ja maksetingimuste reguleerimisega. |
| --- | --- |

(84)

Selleks et võtta arvesse suhkrusektori eripära ja tagada, et kõigi poolte huve võetakse arvesse, tuleks
  kehtestada teatav hulk eeskirju
  , milles käsitletakse kõnealuseid kokkuleppeid, eriti seoses suhkrupeedi ostu-, tarne-, ülevõtu- ja maksetingimuste reguleerimisega.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 84 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (84 a) | Selleks et võimaldada peedikasvatajatel lõplikult kohaneda 2006. aastal suhkrusektoris läbiviidud põhjaliku reformiga ning jätkata sellest ajast alates tehtud jõupingutusi konkurentsivõime suurendamiseks, tuleks olemasolevat kvoodisüsteemi pikendada turustusaasta 2019–2020 lõpuni. Selles kontekstis peaks komisjonil olema lubatud eraldada tootmiskvoote liikmesriikidele, mis loobusid 2006. aastal kõikidest oma kvootidest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(84 a)

Selleks et võimaldada peedikasvatajatel lõplikult kohaneda 2006. aastal suhkrusektoris läbiviidud põhjaliku reformiga ning jätkata sellest ajast alates tehtud jõupingutusi konkurentsivõime suurendamiseks, tuleks olemasolevat kvoodisüsteemi pikendada turustusaasta 2019–2020 lõpuni. Selles kontekstis peaks komisjonil olema lubatud eraldada tootmiskvoote liikmesriikidele, mis loobusid 2006. aastal kõikidest oma kvootidest.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 84 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (84 b) | Tugevad ja hootised pinged Euroopa suhkruturul muudavad vajalikuks mehhanismi, mis võimaldab tuua kvoodivälist suhkrut siseturule nii kauaks kui vaja, kohaldades samu tingimusi nagu kvoodikohase suhkru puhul. Nimetatud meede peaks samal ajal võimaldama täiendavat importi nullmääraga tollimaksuga, et tagada piisavas koguses tooraine kättesaadavus liidu suhkruturul ning säilitada suhkruturu struktuuriline tasakaal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(84 b)

Tugevad ja hootised pinged Euroopa suhkruturul muudavad vajalikuks mehhanismi, mis võimaldab tuua kvoodivälist suhkrut siseturule nii kauaks kui vaja, kohaldades samu tingimusi nagu kvoodikohase suhkru puhul. Nimetatud meede peaks samal ajal võimaldama täiendavat importi nullmääraga tollimaksuga, et tagada piisavas koguses tooraine kättesaadavus liidu suhkruturul ning säilitada suhkruturu struktuuriline tasakaal.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 84 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (84 c) | Et kvoodisüsteem pärast 2020. aastat lõplikult tühistada, peaks komisjon esitama 1. juuliks 2018 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kehtivast kvoodikorrast väljumise korra kohta ja sektori tuleviku kohta pärast kvootide kaotamist 2020. aastal, millele lisataks kõik vajalikud ettepanekud kogu sektori ettevalmistamiseks perioodiks pärast 2020. aastat. Komisjon peaks enne 31. detsembrit 2014 esitama ka aruande tarneahela toimimise kohta liidu suhkrusektoris. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(84 c)

Et kvoodisüsteem pärast 2020. aastat lõplikult tühistada, peaks komisjon esitama 1. juuliks 2018 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kehtivast kvoodikorrast väljumise korra kohta ja sektori tuleviku kohta pärast kvootide kaotamist 2020. aastal, millele lisataks kõik vajalikud ettepanekud kogu sektori ettevalmistamiseks perioodiks pärast 2020. aastat. Komisjon peaks enne 31. detsembrit 2014 esitama ka aruande tarneahela toimimise kohta liidu suhkrusektoris.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 85

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (85) | Tootjaorganisatsioonidel ja nende ühendustel võib olla oluline tähtsus tarnete koondamisel ja parimate tavade edendamisel.
  Tootmisharudevahelistel organisatsioonidel võib olla oluline osa tarneahelas osalejate vahelise dialoogi algatamisel, parimate tavade edendamisel ja turu läbipaistvuse suurendamisel. Seepärast tuleks selliste, teatavaid sektoreid hõlmavate organisatsioonide ja nende ühenduste mõistet ja tunnustamist käsitlevad kehtivad eeskirjad ühtlustada, tõhustada ja laiendada, et näha ette ELi õigusaktides sätestatud põhikirjadest tulenev taotluspõhine tunnustamine kõikides sektorites. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(85)

Tootjaorganisatsioonidel ja nende ühendustel võib olla oluline tähtsus tarnete koondamisel ja parimate tavade edendamisel.
  Tootmisharudevahelistel organisatsioonidel võib olla oluline osa tarneahelas osalejate vahelise dialoogi algatamisel, parimate tavade edendamisel ja turu läbipaistvuse suurendamisel. Seepärast tuleks selliste, teatavaid sektoreid hõlmavate organisatsioonide ja nende ühenduste mõistet ja tunnustamist käsitlevad kehtivad eeskirjad ühtlustada, tõhustada ja laiendada, et näha ette ELi õigusaktides sätestatud põhikirjadest tulenev taotluspõhine tunnustamine kõikides sektorites.

| (85) | Tootjaorganisatsioonidel ja nende liitudel võib olla oluline tähtsus tarnete koondamisel
  , turustamise parandamisel, väärtusahela tasakaalu korrigeerimisel
  ja parimate tavade edendamisel
  , eelkõige aluslepingu artikli 39 eesmärkide saavutamisel, eriti tootjate sissetulekute stabiliseerimisel, andes muu hulgas oma liikmete käsutusse riskide juhtimise vahendid, parandades turustamist, koondades tarneid ja pidades läbirääkimisi lepingute üle, tugevdades sellega tootjate läbirääkimisõigusi
  . |
| --- | --- |

(85)

Tootjaorganisatsioonidel ja nende liitudel võib olla oluline tähtsus tarnete koondamisel
  , turustamise parandamisel, väärtusahela tasakaalu korrigeerimisel
  ja parimate tavade edendamisel
  , eelkõige aluslepingu artikli 39 eesmärkide saavutamisel, eriti tootjate sissetulekute stabiliseerimisel, andes muu hulgas oma liikmete käsutusse riskide juhtimise vahendid, parandades turustamist, koondades tarneid ja pidades läbirääkimisi lepingute üle, tugevdades sellega tootjate läbirääkimisõigusi
  .

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 85 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (85 a) | Tootmisharudevahelistel organisatsioonidel võib olla oluline osa tarneahelas osalejate vahelise dialoogi võimaldamisel, parimate tavade edendamisel ja turu läbipaistvuse suurendamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(85 a)

Tootmisharudevahelistel organisatsioonidel võib olla oluline osa tarneahelas osalejate vahelise dialoogi võimaldamisel, parimate tavade edendamisel ja turu läbipaistvuse suurendamisel.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 85 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (85 b) | Seepärast tuleks selliste teatavaid sektoreid hõlmavate tootjaorganisatsioonide, nende liitude ning tootmisharudevaheliste organisatsioonide mõistet ja tunnustamist käsitlevad kehtivad eeskirjad ühtlustada, tõhustada ja laiendada, et näha ette käesoleva määruse kohaselt sätestatud põhikirjadest tulenev taotluspõhine tunnustamine kõikides sektorites. Eelkõige on oluline, et ühenduse eeskirjade raamistikus koostatud tootjaorganisatsioonide tunnustamise kriteeriumid ja põhikirjad tagaksid, et niisugused organisatsioonid on loodud põllumajandustootjate algatusel, kes määravad demokraatliku põhimõtte alusel kindlaks organisatsioonide üldise poliitika ning teevad otsuseid nende sisemise toimimise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(85 b)

Seepärast tuleks selliste teatavaid sektoreid hõlmavate tootjaorganisatsioonide, nende liitude ning tootmisharudevaheliste organisatsioonide mõistet ja tunnustamist käsitlevad kehtivad eeskirjad ühtlustada, tõhustada ja laiendada, et näha ette käesoleva määruse kohaselt sätestatud põhikirjadest tulenev taotluspõhine tunnustamine kõikides sektorites. Eelkõige on oluline, et ühenduse eeskirjade raamistikus koostatud tootjaorganisatsioonide tunnustamise kriteeriumid ja põhikirjad tagaksid, et niisugused organisatsioonid on loodud põllumajandustootjate algatusel, kes määravad demokraatliku põhimõtte alusel kindlaks organisatsioonide üldise poliitika ning teevad otsuseid nende sisemise toimimise kohta.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 87

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (87) | Elustaimede, veise- ja vasikaliha, sealiha, lamba- ja kitseliha, munade ja kodulinnuliha puhul
  tuleks sätestada teatavate meetmete vastuvõtmise võimalus pakkumise kohandamiseks turu nõuetele, mis võivad kaasa aidata turgude stabiliseerimisele ja põllumajandusega tegeleva asjaomase rahvastikuosa rahuldava elatustaseme tagamisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(87)

Elustaimede, veise- ja vasikaliha, sealiha, lamba- ja kitseliha, munade ja kodulinnuliha puhul
  tuleks sätestada teatavate meetmete vastuvõtmise võimalus pakkumise kohandamiseks turu nõuetele, mis võivad kaasa aidata turgude stabiliseerimisele ja põllumajandusega tegeleva asjaomase rahvastikuosa rahuldava elatustaseme tagamisele.

| (87) | Tuleks sätestada teatavate meetmete vastuvõtmise võimalus pakkumise kohandamiseks turu nõuetele, mis võivad kaasa aidata turgude stabiliseerimisele ja põllumajandusega tegeleva asjaomase rahvastikuosa rahuldava elatustaseme tagamisele. |
| --- | --- |

(87)

Tuleks sätestada teatavate meetmete vastuvõtmise võimalus pakkumise kohandamiseks turu nõuetele, mis võivad kaasa aidata turgude stabiliseerimisele ja põllumajandusega tegeleva asjaomase rahvastikuosa rahuldava elatustaseme tagamisele.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 88

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (88) | Et soodustada tootjaorganisatsioonide, nende ühenduste ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tegevust, mis hõlbustaks pakkumist turunõuetega kohandada, välja arvatud turult kõrvaldamisega seotud tegevus, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse
  elustaime-, piima- ja piimatoodete, veise- ja vasikaliha-, sealiha-, lamba- ja kitseliha-, muna- ja linnulihasektoris
  kvaliteedi parandamiseks võetavaid meetmeid; parema tootmis-, töötlemis- ja turustuskorralduse edendamist; turuhinnadünaamika registreerimise hõlbustamist; kasutatud tootmisvahenditel põhinevate lühi- ja pikaajaliste prognooside kujundamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(88)

Et soodustada tootjaorganisatsioonide, nende ühenduste ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tegevust, mis hõlbustaks pakkumist turunõuetega kohandada, välja arvatud turult kõrvaldamisega seotud tegevus, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse
  elustaime-, piima- ja piimatoodete, veise- ja vasikaliha-, sealiha-, lamba- ja kitseliha-, muna- ja linnulihasektoris
  kvaliteedi parandamiseks võetavaid meetmeid; parema tootmis-, töötlemis- ja turustuskorralduse edendamist; turuhinnadünaamika registreerimise hõlbustamist; kasutatud tootmisvahenditel põhinevate lühi- ja pikaajaliste prognooside kujundamist.

| (88) | Et soodustada tootjaorganisatsioonide, nende liitude ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tegevust, mis hõlbustaks pakkumist turunõuetega kohandada, välja arvatud turult kõrvaldamisega seotud tegevus, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse kvaliteedi parandamiseks võetavaid meetmeid; parema tootmis-, töötlemis- ja turustuskorralduse edendamist; turuhinnadünaamika registreerimise hõlbustamist; kasutatud tootmisvahenditel põhinevate lühi- ja pikaajaliste prognooside kujundamist. |
| --- | --- |

(88)

Et soodustada tootjaorganisatsioonide, nende liitude ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tegevust, mis hõlbustaks pakkumist turunõuetega kohandada, välja arvatud turult kõrvaldamisega seotud tegevus, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse kvaliteedi parandamiseks võetavaid meetmeid; parema tootmis-, töötlemis- ja turustuskorralduse edendamist; turuhinnadünaamika registreerimise hõlbustamist; kasutatud tootmisvahenditel põhinevate lühi- ja pikaajaliste prognooside kujundamist.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 90

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (90) | Ametlikke kirjalikke lepinguid käsitlevate liidu õigusaktide puudumisel võivad liikmesriigid teha oma lepinguõiguse raames selliste lepingute kasutamise kohustuslikuks tingimusel, et ei rikuta liidu õigust ning tagatakse siseturu ja ühise turukorralduse nõuetekohane toimimine. Arvestades kõnealuses valdkonnas valitseva olukorra ebaühtlust liidus, peaks selliste otsuste tegemine jääma subsidiaarsuse huvides liikmesriikide pädevusse. Siiski tuleks lepingute asjakohaste miinimumnõuete ning siseturu ja ühise turukorralduse nõuetekohase toimimise tagamiseks piima ja piimatoodetesektoris liidu tasandil siiski kehtestada lepingute kasutamise peamised tingimused. Kuna mõne piimaühistu põhikirjas võib sarnase mõjuga punkt juba olemas olla, tuleks sellised ühistud lihtsuse huvides lepingutele kehtestatud nõuetest vabastada. Iga sellise süsteemi tulemuslikkuse tagamiseks peaks lepingut võrdselt kohaldama ka vahendajate suhtes, kes koguvad põllumajandustootjatelt piima ja viivad selle töötlejatele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(90)

Ametlikke kirjalikke lepinguid käsitlevate liidu õigusaktide puudumisel võivad liikmesriigid teha oma lepinguõiguse raames selliste lepingute kasutamise kohustuslikuks tingimusel, et ei rikuta liidu õigust ning tagatakse siseturu ja ühise turukorralduse nõuetekohane toimimine. Arvestades kõnealuses valdkonnas valitseva olukorra ebaühtlust liidus, peaks selliste otsuste tegemine jääma subsidiaarsuse huvides liikmesriikide pädevusse. Siiski tuleks lepingute asjakohaste miinimumnõuete ning siseturu ja ühise turukorralduse nõuetekohase toimimise tagamiseks piima ja piimatoodetesektoris liidu tasandil siiski kehtestada lepingute kasutamise peamised tingimused. Kuna mõne piimaühistu põhikirjas võib sarnase mõjuga punkt juba olemas olla, tuleks sellised ühistud lihtsuse huvides lepingutele kehtestatud nõuetest vabastada. Iga sellise süsteemi tulemuslikkuse tagamiseks peaks lepingut võrdselt kohaldama ka vahendajate suhtes, kes koguvad põllumajandustootjatelt piima ja viivad selle töötlejatele.

välja jäetud

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 90 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (90 a) | Enne tarnimist sõlmitud kirjalike tüüplepingute kasutamine, kus on sätestatud peamised tingimused, ei ole levinud. Sellised lepingud võivad siiski aidata tõsta näiteks piimaahelas osalejate vastutust ning suurendada teadlikkust, mis väljendub suuremas arvestamises turusignaalidega, hindade ülekandumise parandamises ja pakkumise kohandamises nõudlusega, ning võivad aidata ära hoida teatavaid ebaõiglasi kaubandustavasid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(90 a)

Enne tarnimist sõlmitud kirjalike tüüplepingute kasutamine, kus on sätestatud peamised tingimused, ei ole levinud. Sellised lepingud võivad siiski aidata tõsta näiteks piimaahelas osalejate vastutust ning suurendada teadlikkust, mis väljendub suuremas arvestamises turusignaalidega, hindade ülekandumise parandamises ja pakkumise kohandamises nõudlusega, ning võivad aidata ära hoida teatavaid ebaõiglasi kaubandustavasid.

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 90 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (90 b) | Nimetatud lepinguid käsitlevate liidu õigusaktide puudumisel peaks liikmesriikidel olema lubatud oma lepinguõiguse raames teha selliste lepingute kasutamine kohustuslikuks tingimusel, et ei rikuta liidu õigust ning tagatakse siseturu ja ühise turukorralduse nõuetekohane toimimine. Arvestades lepinguõiguse valdkonnas valitseva olukorra ebaühtlust liidus, peaks selliste otsuste tegemine jääma subsidiaarsuse huvides liikmesriikide pädevusse. Ühe territooriumi piires peaksid kõigi tarnete suhtes kehtima võrdsed tingimused. Kui mõni liikmesriik otsustab, et tema territooriumil peab iga tarne põllumajandustootjalt töötlejale põhinema pooltevahelisel kirjalikul lepingul, siis tuleks seda nõuet kohaldada ka teistest liikmesriikidest saabuvate tarnete suhtes, kuid selle kohaldamine ei ole vajalik tarnete suhtes teistesse liikmesriikidesse. Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt tuleks jätta liikmesriikide otsustada, kas nõuda, et esmaostja teeb põllumajandustootjale kirjaliku pakkumise niisuguse lepingu sõlmimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(90 b)

Nimetatud lepinguid käsitlevate liidu õigusaktide puudumisel peaks liikmesriikidel olema lubatud oma lepinguõiguse raames teha selliste lepingute kasutamine kohustuslikuks tingimusel, et ei rikuta liidu õigust ning tagatakse siseturu ja ühise turukorralduse nõuetekohane toimimine. Arvestades lepinguõiguse valdkonnas valitseva olukorra ebaühtlust liidus, peaks selliste otsuste tegemine jääma subsidiaarsuse huvides liikmesriikide pädevusse. Ühe territooriumi piires peaksid kõigi tarnete suhtes kehtima võrdsed tingimused. Kui mõni liikmesriik otsustab, et tema territooriumil peab iga tarne põllumajandustootjalt töötlejale põhinema pooltevahelisel kirjalikul lepingul, siis tuleks seda nõuet kohaldada ka teistest liikmesriikidest saabuvate tarnete suhtes, kuid selle kohaldamine ei ole vajalik tarnete suhtes teistesse liikmesriikidesse. Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt tuleks jätta liikmesriikide otsustada, kas nõuda, et esmaostja teeb põllumajandustootjale kirjaliku pakkumise niisuguse lepingu sõlmimiseks.

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 91

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (91) | Tootmise mõistliku arengu ja seega piimatootjatele rahuldava elatustaseme tagamiseks tuleks parandada nende läbirääkimispositsiooni töötlejatega, mille tulemusel jaguneks lisandväärtus tarneahelas ühtlasemalt. Kõnealuste ÜPP eesmärkide saavutamiseks tuleks aluslepingu artikli 42 ja artikli 43 lõike 2 kohaselt võtta vastu säte, mis võimaldaks piimatootjatest koosnevatel tootjaorganisatsioonidel või nende ühendustel pidada mõne või kõigi oma liikmete nimel piimatöötlejaga läbirääkimisi lepingutingimuste, sealhulgas hinna üle. Piimaturul tõhusa konkurentsi säilitamiseks tuleks selle võimaluse suhtes kohaldada asjakohaseid koguselisi piirnorme. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(91)

Tootmise mõistliku arengu ja seega piimatootjatele rahuldava elatustaseme tagamiseks tuleks parandada nende läbirääkimispositsiooni töötlejatega, mille tulemusel jaguneks lisandväärtus tarneahelas ühtlasemalt. Kõnealuste ÜPP eesmärkide saavutamiseks tuleks aluslepingu artikli 42 ja artikli 43 lõike 2 kohaselt võtta vastu säte, mis võimaldaks piimatootjatest koosnevatel tootjaorganisatsioonidel või nende ühendustel pidada mõne või kõigi oma liikmete nimel piimatöötlejaga läbirääkimisi lepingutingimuste, sealhulgas hinna üle. Piimaturul tõhusa konkurentsi säilitamiseks tuleks selle võimaluse suhtes kohaldada asjakohaseid koguselisi piirnorme.

välja jäetud

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 91 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (91 a) | Tootmise elujõulise arengu ja seega põllumajandustootjate rahuldava elatustaseme tagamiseks tuleks parandada nende läbirääkimispositsiooni potentsiaalsete ostjatega, mille tulemusel jaguneks lisandväärtus tarneahelas ühtlasemalt. Kõnealuste ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks tuleks aluslepingu artikli 42 ja artikli 43 lõikes 2 sätestatud seadusandliku tavamenetluse kohaselt võtta vastu säte, mis võimaldaks ainult põllumajandustootjatest koosnevatel tootjaorganisatsioonidel või nende liitudel pidada mõne või kõigi oma liikmete nimel ostjaga läbirääkimisi mis tahes lepingute tingimuste, sealhulgas hinna üle, et vältida seda, et ostja surub tootjale peale tootmiskuludest madalama hinna. Nimetatud sätet tuleks siiski kohaldada vaid tootjaorganisatsioonide suhtes, kes taotlevad tunnustamist või on tunnustatud. Lisaks ei tohiks nimetatud sätet kohaldada ühistutele. Lisaks tuleks sätestada võimalus, et käesoleva määrusega tunnustataks de facto tootjaorganisatsioone, mida on tunnustatud liikmesriigi õiguse alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(91 a)

Tootmise elujõulise arengu ja seega põllumajandustootjate rahuldava elatustaseme tagamiseks tuleks parandada nende läbirääkimispositsiooni potentsiaalsete ostjatega, mille tulemusel jaguneks lisandväärtus tarneahelas ühtlasemalt. Kõnealuste ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks tuleks aluslepingu artikli 42 ja artikli 43 lõikes 2 sätestatud seadusandliku tavamenetluse kohaselt võtta vastu säte, mis võimaldaks ainult põllumajandustootjatest koosnevatel tootjaorganisatsioonidel või nende liitudel pidada mõne või kõigi oma liikmete nimel ostjaga läbirääkimisi mis tahes lepingute tingimuste, sealhulgas hinna üle, et vältida seda, et ostja surub tootjale peale tootmiskuludest madalama hinna. Nimetatud sätet tuleks siiski kohaldada vaid tootjaorganisatsioonide suhtes, kes taotlevad tunnustamist või on tunnustatud. Lisaks ei tohiks nimetatud sätet kohaldada ühistutele. Lisaks tuleks sätestada võimalus, et käesoleva määrusega tunnustataks de facto tootjaorganisatsioone, mida on tunnustatud liikmesriigi õiguse alusel.

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 91 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (91 b) | Arvestades kaitstud päritolunimetuse ja kaitstud geograafilise tähise olulisust eeskätt kehvemate tingimustega maapiirkondades, samuti selleks, et tagada lisandväärtus ja säilitada teatud juustude kvaliteeti, millel on kaitstud päritolunimetus või kaitstud geograafiline tähis, ja arvestades piimakvootide kaotamist, peaks liikmesriikidel olema lubatud kohaldada eeskirju, et reguleerida niisuguste määratletud geograafilises piirkonnas toodetud juustude tarnet. Need eeskirjad peaksid hõlmama kogu asjaomase juustu tootmist ja neid peaks taotlema tootmisharudevaheline organisatsioon, tootjaorganisatsioon või nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määruses (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta määratletud rühm. Taotlust peaks toetama suur enamik piimatootjatest, kes toodavad suurema osa kõnealuse juustu tootmiseks kasutatavast piimast, ning tootmisharudevaheliste organisatsioonide ja rühmade puhul suur enamik kõnealuse juustu tootmist esindavatest juustutootjatest. Lisaks tuleks neile eeskirjadele kohaldada rangeid tingimusi, eeskätt selleks, et mitte kahjustada kauplemist toodetega teistel turgudel ja et kaitsta vähemuste õigusi. Liikmesriigid peaksid vastuvõetud eeskirjad kohe avaldama ja teavitama neist komisjoni, tagama regulaarse kontrolli ning mittevastavuse korral eeskirjad kehtetuks tunnistama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(91 b)

Arvestades kaitstud päritolunimetuse ja kaitstud geograafilise tähise olulisust eeskätt kehvemate tingimustega maapiirkondades, samuti selleks, et tagada lisandväärtus ja säilitada teatud juustude kvaliteeti, millel on kaitstud päritolunimetus või kaitstud geograafiline tähis, ja arvestades piimakvootide kaotamist, peaks liikmesriikidel olema lubatud kohaldada eeskirju, et reguleerida niisuguste määratletud geograafilises piirkonnas toodetud juustude tarnet. Need eeskirjad peaksid hõlmama kogu asjaomase juustu tootmist ja neid peaks taotlema tootmisharudevaheline organisatsioon, tootjaorganisatsioon või nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määruses (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta määratletud rühm. Taotlust peaks toetama suur enamik piimatootjatest, kes toodavad suurema osa kõnealuse juustu tootmiseks kasutatavast piimast, ning tootmisharudevaheliste organisatsioonide ja rühmade puhul suur enamik kõnealuse juustu tootmist esindavatest juustutootjatest. Lisaks tuleks neile eeskirjadele kohaldada rangeid tingimusi, eeskätt selleks, et mitte kahjustada kauplemist toodetega teistel turgudel ja et kaitsta vähemuste õigusi. Liikmesriigid peaksid vastuvõetud eeskirjad kohe avaldama ja teavitama neist komisjoni, tagama regulaarse kontrolli ning mittevastavuse korral eeskirjad kehtetuks tunnistama.

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 91 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (91 c) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 kohaselt aeguvad piimakvoodid suhteliselt lühikese aja jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. Pärast määruse (EÜ) nr 1234/2007 kehtetuks tunnistamist tuleks asjakohaseid sätteid kohaldada jätkuvalt kuni vastava kava lõppemiseni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(91 c)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 kohaselt aeguvad piimakvoodid suhteliselt lühikese aja jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. Pärast määruse (EÜ) nr 1234/2007 kehtetuks tunnistamist tuleks asjakohaseid sätteid kohaldada jätkuvalt kuni vastava kava lõppemiseni.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 91 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (91 d) | Piimakvootide kaotamise otsusega kaasnes „pehme maandumise” kohustus piima- ja piimatootesektori jaoks. Määrus (EL) nr 261/2012



   (3)



  seoses lepinguliste suhetega piima- ja piimatootesektoris on esimene samm selles suunas, kuid vaja on veel ka täiendavaid õigusakte. Selles kontekstis tuleks komisjonil lubada piima- ja piimatooteturu tõsise tasakaalustamatuse korral anda toetust nendele piimatootjatele, kes vabatahtlikult vähendavad oma tootmist, kuid samuti kehtestada lisamaksu nendele piimatootjatele, kes sellel perioodil oma tootmist suurendavad või jätkavad tootmist samas mahus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(91 d)

Piimakvootide kaotamise otsusega kaasnes „pehme maandumise” kohustus piima- ja piimatootesektori jaoks. Määrus (EL) nr 261/2012



   (3)



  seoses lepinguliste suhetega piima- ja piimatootesektoris on esimene samm selles suunas, kuid vaja on veel ka täiendavaid õigusakte. Selles kontekstis tuleks komisjonil lubada piima- ja piimatooteturu tõsise tasakaalustamatuse korral anda toetust nendele piimatootjatele, kes vabatahtlikult vähendavad oma tootmist, kuid samuti kehtestada lisamaksu nendele piimatootjatele, kes sellel perioodil oma tootmist suurendavad või jätkavad tootmist samas mahus.

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 93

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (93) | Selleks et tagada, et tootjaorganisatsioonide, nende ühenduste, tootmisharudevaheliste organisatsioonide ja ettevõtjate organisatsioonide tegevuse tõhustamiseks oleksid nende eesmärgid ja kohustused sõnaselgelt määratletud, et võtta arvesse iga sektori eripära ning tagada konkurentsieeskirjade täitmine ja ühise turukorralduse toimimine, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse eeskirju: selliste konkreetsete eesmärkide kohta, mida kõnealused organisatsioonid võivad ja peavad või ei tohi täita
  , sealhulgas erandid
  käesolevas määruses loetletud
  eesmärkidest
  ; selliste organisatsioonide ja ühenduste

  põhikirja,
  struktuuri, iseseisva õigusvõime, liikmelisuse, suuruse, aruandluse ja tegevuse, tunnustamise mõju, tunnustuse tühistamise ning ühinemiste kohta; rahvusvaheliste organisatsioonide ja ühenduste kohta; tootjaorganisatsioonide ja nende liitude allhangete ja tehniliste vahendite hankimise kohta; tootjaorganisatsioonide ja liitude poolt turustatava toodangu miinimummahu või -väärtuse kohta; organisatsioonivälistele isikutele organisatsioonide teatavate eeskirjade laiendamise ja selliste isikute kohustusliku registreerimistasu kohta; sealhulgas rangemad tootmiseeskirjad, mida tohib täiendada; esindatavusega seotud täiendavate nõuete kohta; asjaomase majanduspiirkonna kohta, sealhulgas kõnealuste piirkondade mõiste kontroll komisjoni poolt; minimaalse ajavahemiku kohta, mille jooksul peaksid eeskirjad enne nende laiendamist kehtima; selliste isikute või organisatsioonide kohta, kelle suhtes võib eeskirju või rahastamist kohaldada; ning olukorra kohta, mille puhul komisjon võib nõuda eeskirjade laiendamise või kohustusliku rahastamise tagasilükkamist või tühistamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(93)

Selleks et tagada, et tootjaorganisatsioonide, nende ühenduste, tootmisharudevaheliste organisatsioonide ja ettevõtjate organisatsioonide tegevuse tõhustamiseks oleksid nende eesmärgid ja kohustused sõnaselgelt määratletud, et võtta arvesse iga sektori eripära ning tagada konkurentsieeskirjade täitmine ja ühise turukorralduse toimimine, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse eeskirju: selliste konkreetsete eesmärkide kohta, mida kõnealused organisatsioonid võivad ja peavad või ei tohi täita
  , sealhulgas erandid
  käesolevas määruses loetletud
  eesmärkidest
  ; selliste organisatsioonide ja ühenduste

  põhikirja,
  struktuuri, iseseisva õigusvõime, liikmelisuse, suuruse, aruandluse ja tegevuse, tunnustamise mõju, tunnustuse tühistamise ning ühinemiste kohta; rahvusvaheliste organisatsioonide ja ühenduste kohta; tootjaorganisatsioonide ja nende liitude allhangete ja tehniliste vahendite hankimise kohta; tootjaorganisatsioonide ja liitude poolt turustatava toodangu miinimummahu või -väärtuse kohta; organisatsioonivälistele isikutele organisatsioonide teatavate eeskirjade laiendamise ja selliste isikute kohustusliku registreerimistasu kohta; sealhulgas rangemad tootmiseeskirjad, mida tohib täiendada; esindatavusega seotud täiendavate nõuete kohta; asjaomase majanduspiirkonna kohta, sealhulgas kõnealuste piirkondade mõiste kontroll komisjoni poolt; minimaalse ajavahemiku kohta, mille jooksul peaksid eeskirjad enne nende laiendamist kehtima; selliste isikute või organisatsioonide kohta, kelle suhtes võib eeskirju või rahastamist kohaldada; ning olukorra kohta, mille puhul komisjon võib nõuda eeskirjade laiendamise või kohustusliku rahastamise tagasilükkamist või tühistamist.

| (93) | Selleks et tagada, et tootjaorganisatsioonide, nende liitude, tootmisharudevaheliste organisatsioonide ja ettevõtjate organisatsioonide tegevuse tõhustamiseks oleksid nende eesmärgid ja kohustused sõnaselgelt määratletud, et võtta arvesse iga sektori eripära ning tagada konkurentsieeskirjade täitmine ja ühise turukorralduse toimimine, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse eeskirju: selliste konkreetsete eesmärkide kohta, mida kõnealused organisatsioonid võivad ja peavad või ei tohi täita
  ning vajaduse korral võivad lisada
  käesolevas määruses loetletud
  eesmärkidele
  ;
  muude kui tootjaorganisatsioonide põhikirjade kohta, erinõuete kohta teatavate sektorite tootjaorganisatsioonide põhikirjadele,
  selliste organisatsioonide ja liitude struktuuri, iseseisva õigusvõime, liikmelisuse, suuruse, aruandluse ja tegevuse, tunnustamise mõju, tunnustuse tühistamise ning ühinemiste kohta; rahvusvaheliste organisatsioonide ja liitude kohta
  , sh eeskirjad, mis on seotud haldusabi andmisega piiriülese koostöö korral
  ; tootjaorganisatsioonide ja nende liitude allhangete ja tehniliste vahendite hankimise
  tingimuste
  kohta; tootjaorganisatsioonide ja liitude poolt turustatava toodangu miinimummahu või -väärtuse kohta; organisatsioonivälistele isikutele organisatsioonide teatavate eeskirjade laiendamise ja selliste isikute kohustusliku registreerimistasu kohta; sealhulgas rangemad tootmiseeskirjad, mida tohib täiendada; esindatavusega seotud täiendavate nõuete kohta; asjaomase majanduspiirkonna kohta, sealhulgas kõnealuste piirkondade mõiste kontroll komisjoni poolt; minimaalse ajavahemiku kohta, mille jooksul peaksid eeskirjad enne nende laiendamist kehtima; selliste isikute või organisatsioonide kohta, kelle suhtes võib eeskirju või rahastamist kohaldada; ning olukorra kohta, mille puhul komisjon võib nõuda eeskirjade laiendamise või kohustusliku rahastamise tagasilükkamist või tühistamist
  ; lepinguliste süsteemide rakendamise eritingimuste kohta ja konkreetsete koguste kohta, mille üle võidakse pidada läbirääkimisi lepingute sõlmimiseks
  . |
| --- | --- |

(93)

Selleks et tagada, et tootjaorganisatsioonide, nende liitude, tootmisharudevaheliste organisatsioonide ja ettevõtjate organisatsioonide tegevuse tõhustamiseks oleksid nende eesmärgid ja kohustused sõnaselgelt määratletud, et võtta arvesse iga sektori eripära ning tagada konkurentsieeskirjade täitmine ja ühise turukorralduse toimimine, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse eeskirju: selliste konkreetsete eesmärkide kohta, mida kõnealused organisatsioonid võivad ja peavad või ei tohi täita
  ning vajaduse korral võivad lisada
  käesolevas määruses loetletud
  eesmärkidele
  ;
  muude kui tootjaorganisatsioonide põhikirjade kohta, erinõuete kohta teatavate sektorite tootjaorganisatsioonide põhikirjadele,
  selliste organisatsioonide ja liitude struktuuri, iseseisva õigusvõime, liikmelisuse, suuruse, aruandluse ja tegevuse, tunnustamise mõju, tunnustuse tühistamise ning ühinemiste kohta; rahvusvaheliste organisatsioonide ja liitude kohta
  , sh eeskirjad, mis on seotud haldusabi andmisega piiriülese koostöö korral
  ; tootjaorganisatsioonide ja nende liitude allhangete ja tehniliste vahendite hankimise
  tingimuste
  kohta; tootjaorganisatsioonide ja liitude poolt turustatava toodangu miinimummahu või -väärtuse kohta; organisatsioonivälistele isikutele organisatsioonide teatavate eeskirjade laiendamise ja selliste isikute kohustusliku registreerimistasu kohta; sealhulgas rangemad tootmiseeskirjad, mida tohib täiendada; esindatavusega seotud täiendavate nõuete kohta; asjaomase majanduspiirkonna kohta, sealhulgas kõnealuste piirkondade mõiste kontroll komisjoni poolt; minimaalse ajavahemiku kohta, mille jooksul peaksid eeskirjad enne nende laiendamist kehtima; selliste isikute või organisatsioonide kohta, kelle suhtes võib eeskirju või rahastamist kohaldada; ning olukorra kohta, mille puhul komisjon võib nõuda eeskirjade laiendamise või kohustusliku rahastamise tagasilükkamist või tühistamist
  ; lepinguliste süsteemide rakendamise eritingimuste kohta ja konkreetsete koguste kohta, mille üle võidakse pidada läbirääkimisi lepingute sõlmimiseks
  .

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 94

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (94) | Liidu ühtne turg sisaldab kauplemissüsteemi liidu välispiiridel. Kauplemissüsteem peaks hõlmama imporditollimakse ja eksporditoetusi ning peaks põhimõtteliselt liidu turgu stabiliseerima. Kauplemissüsteem peaks põhinema mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus võetud kohustustel ning kahepoolsetel kokkulepetel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(94)

Liidu ühtne turg sisaldab kauplemissüsteemi liidu välispiiridel. Kauplemissüsteem peaks hõlmama imporditollimakse ja eksporditoetusi ning peaks põhimõtteliselt liidu turgu stabiliseerima. Kauplemissüsteem peaks põhinema mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus võetud kohustustel ning kahepoolsetel kokkulepetel.

| (94) | Liidu ühtne turg sisaldab kauplemissüsteemi liidu välispiiridel. Kauplemissüsteem peaks hõlmama imporditollimakse ja eksporditoetusi ning peaks põhimõtteliselt liidu turgu stabiliseerima
  , põhjustamata seejuures arenguriikides turuhäireid
  . Kauplemissüsteem peaks põhinema mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus võetud kohustustel ning kahepoolsetel kokkulepetel. |
| --- | --- |

(94)

Liidu ühtne turg sisaldab kauplemissüsteemi liidu välispiiridel. Kauplemissüsteem peaks hõlmama imporditollimakse ja eksporditoetusi ning peaks põhimõtteliselt liidu turgu stabiliseerima
  , põhjustamata seejuures arenguriikides turuhäireid
  . Kauplemissüsteem peaks põhinema mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus võetud kohustustel ning kahepoolsetel kokkulepetel.

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 94 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (94 a) | Tuleks siiski tagada, et rahvusvaheliste kokkulepete rakendamisel peetakse kinni vastastikkuse põhimõttest eelkõige seoses tariifide, tervishoiu, taimetervise, keskkonnaküsimuste ja loomade heaoluga; lisaks tuleks nende elluviimisel järgida rangelt piiril kehtiva hinna mehhanisme, täiendavaid eritollimakse ja tasakaalustusmakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(94 a)

Tuleks siiski tagada, et rahvusvaheliste kokkulepete rakendamisel peetakse kinni vastastikkuse põhimõttest eelkõige seoses tariifide, tervishoiu, taimetervise, keskkonnaküsimuste ja loomade heaoluga; lisaks tuleks nende elluviimisel järgida rangelt piiril kehtiva hinna mehhanisme, täiendavaid eritollimakse ja tasakaalustusmakse.

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 96

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (96) | Selleks et võtta arvesse kaubanduse ja turu arengut, asjaomase turu vajadusi ning vajaduse korral impordi või ekspordi üle peetavat järelevalvet, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte,
  milles käsitletakse
  selliste sektorite toodete loetelu, mille puhul nõutakse impordi- või ekspordilitsentsi esitamist; juhtumeid ja olukordi, mil impordi- või ekspordilitsentsi ei pea esitama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(96)

Selleks et võtta arvesse kaubanduse ja turu arengut, asjaomase turu vajadusi ning vajaduse korral impordi või ekspordi üle peetavat järelevalvet, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte,
  milles käsitletakse
  selliste sektorite toodete loetelu, mille puhul nõutakse impordi- või ekspordilitsentsi esitamist; juhtumeid ja olukordi, mil impordi- või ekspordilitsentsi ei pea esitama.

| (96) | Selleks et võtta arvesse kaubanduse ja turu arengut, asjaomase turu vajadusi ning vajaduse korral impordi või ekspordi üle peetavat järelevalvet, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte,
  et muuta ja täiendada
  selliste sektorite toodete loetelu, mille puhul nõutakse impordi- või ekspordilitsentsi esitamist; juhtumeid ja olukordi, mil impordi- või ekspordilitsentsi ei pea esitama. |
| --- | --- |

(96)

Selleks et võtta arvesse kaubanduse ja turu arengut, asjaomase turu vajadusi ning vajaduse korral impordi või ekspordi üle peetavat järelevalvet, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte,
  et muuta ja täiendada
  selliste sektorite toodete loetelu, mille puhul nõutakse impordi- või ekspordilitsentsi esitamist; juhtumeid ja olukordi, mil impordi- või ekspordilitsentsi ei pea esitama.

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 100

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (100) | Selleks et tagada piiril kehtiva hinna süsteemi tõhusus, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, millega nähakse ette võimalus kontrollida tolliväärtust
  muu väärtuse kui
  ühikuhinna alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(100)

Selleks et tagada piiril kehtiva hinna süsteemi tõhusus, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, millega nähakse ette võimalus kontrollida tolliväärtust
  muu väärtuse kui
  ühikuhinna alusel.

| (100) | Selleks et tagada piiril kehtiva hinna süsteemi tõhusus, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, millega nähakse ette võimalus kontrollida tolliväärtust ühikuhinna alusel
  või vajaduse korral kontrollida tolliväärtust kindla impordiväärtuse alusel
  .
  Tolliväärtust ei tohiks ühelgi juhul kontrollida tuletatud meetodi kaudu, mis võimaldab vähendada või vältida täiendavate eritollimaksude kehtestamist. |
| --- | --- |

(100)

Selleks et tagada piiril kehtiva hinna süsteemi tõhusus, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, millega nähakse ette võimalus kontrollida tolliväärtust ühikuhinna alusel
  või vajaduse korral kontrollida tolliväärtust kindla impordiväärtuse alusel
  .
  Tolliväärtust ei tohiks ühelgi juhul kontrollida tuletatud meetodi kaudu, mis võimaldab vähendada või vältida täiendavate eritollimaksude kehtestamist.

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 103 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (103 a) | Selleks et hõlbustada bioressursipõhise majanduse arengut ja kasvu ning vältida liidu bioressursipõhiste tööstustoodete turule avalduvat võimalikku negatiivset mõju, tuleks võtta meetmeid, et tagada bioressursipõhiste tööstustoodete tootjatele põllumajanduslike toorainete varustuskindlus ülemaailmselt konkurentsivõimeliste hindadega. Kui bioressursipõhiste tööstustoodete tootmiseks kasutatavat põllumajanduslikku toorainet imporditakse liitu tollimaksuvabalt, tuleks võtta meetmeid, et tagada asjaomase tooraine kasutamine nimetatud otstarbeks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(103 a)

Selleks et hõlbustada bioressursipõhise majanduse arengut ja kasvu ning vältida liidu bioressursipõhiste tööstustoodete turule avalduvat võimalikku negatiivset mõju, tuleks võtta meetmeid, et tagada bioressursipõhiste tööstustoodete tootjatele põllumajanduslike toorainete varustuskindlus ülemaailmselt konkurentsivõimeliste hindadega. Kui bioressursipõhiste tööstustoodete tootmiseks kasutatavat põllumajanduslikku toorainet imporditakse liitu tollimaksuvabalt, tuleks võtta meetmeid, et tagada asjaomase tooraine kasutamine nimetatud otstarbeks.

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 105

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (105) | Tollimaksusüsteem võimaldab loobuda kõikidest muudest kaitsemeetmetest liidu välispiiril. Erandlikel asjaoludel võib siseturu- ja tollimaksumehhanism osutuda ebapiisavaks. Sellisel juhul peaks liit saama viivitamata võtta kõik vajalikud meetmed, et liidu turg ei jääks võimalike häirete puhul kaitseta. Kõnealused meetmed peaksid olema kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(105)

Tollimaksusüsteem võimaldab loobuda kõikidest muudest kaitsemeetmetest liidu välispiiril. Erandlikel asjaoludel võib siseturu- ja tollimaksumehhanism osutuda ebapiisavaks. Sellisel juhul peaks liit saama viivitamata võtta kõik vajalikud meetmed, et liidu turg ei jääks võimalike häirete puhul kaitseta. Kõnealused meetmed peaksid olema kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega.

| (105) | Tollimaksusüsteem võimaldab loobuda kõikidest muudest kaitsemeetmetest liidu välispiiril. Erandlikel asjaoludel võib siseturu- ja tollimaksumehhanism osutuda ebapiisavaks. Sellisel juhul peaks liit saama viivitamata võtta kõik vajalikud meetmed, et liidu turg ei jääks võimalike häirete puhul kaitseta. Kõnealused meetmed peaksid olema kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega
  ja arengukoostöö poliitikaga
  . |
| --- | --- |

(105)

Tollimaksusüsteem võimaldab loobuda kõikidest muudest kaitsemeetmetest liidu välispiiril. Erandlikel asjaoludel võib siseturu- ja tollimaksumehhanism osutuda ebapiisavaks. Sellisel juhul peaks liit saama viivitamata võtta kõik vajalikud meetmed, et liidu turg ei jääks võimalike häirete puhul kaitseta. Kõnealused meetmed peaksid olema kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega
  ja arengukoostöö poliitikaga
  .

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 107

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (107) | Kolmandatesse riikidesse eksportimisel
  selliste toetuste määramine
  , mis põhinevad liidu ja maailmaturuhinna vahel ning mille puhul piirdutakse liidu WTO kohustustega,
  peaks kaitsma liidu osalemist
  käesoleva määruse reguleerimisalasse jäävate teatavate toodete
  rahvusvahelises kaubanduses. Subsideeritud ekspordi
  suhtes
  tuleks
  rakendada väärtuselisi ja koguselisi piiranguid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(107)

Kolmandatesse riikidesse eksportimisel
  selliste toetuste määramine
  , mis põhinevad liidu ja maailmaturuhinna vahel ning mille puhul piirdutakse liidu WTO kohustustega,
  peaks kaitsma liidu osalemist
  käesoleva määruse reguleerimisalasse jäävate teatavate toodete
  rahvusvahelises kaubanduses. Subsideeritud ekspordi
  suhtes
  tuleks
  rakendada väärtuselisi ja koguselisi piiranguid.

| (107) | Kolmandatesse riikidesse eksportimisel
  antavad toetused
  , mis põhinevad liidu ja maailmaturuhinna vahel ning mille puhul piirdutakse liidu WTO kohustustega,
  tuleks säilitada kriisijuhtimisvahendina
  käesoleva määruse reguleerimisalasse jäävate teatavate toodete
  jaoks, kuni selle vahendi tulevik otsustatakse vastastikkuse alusel WTO raamistikus. Eksporditoetuste eelarverida peaks seetõttu olema ajutiselt viidud nulli. Eksporditoetuste kasutamise korral tuleks nende
  suhtes rakendada väärtuselisi ja koguselisi piiranguid
  ning need ei tohiks ohustada põllumajandussektori ja majanduse arengut arenguriikides
  . |
| --- | --- |

(107)

Kolmandatesse riikidesse eksportimisel
  antavad toetused
  , mis põhinevad liidu ja maailmaturuhinna vahel ning mille puhul piirdutakse liidu WTO kohustustega,
  tuleks säilitada kriisijuhtimisvahendina
  käesoleva määruse reguleerimisalasse jäävate teatavate toodete
  jaoks, kuni selle vahendi tulevik otsustatakse vastastikkuse alusel WTO raamistikus. Eksporditoetuste eelarverida peaks seetõttu olema ajutiselt viidud nulli. Eksporditoetuste kasutamise korral tuleks nende
  suhtes rakendada väärtuselisi ja koguselisi piiranguid
  ning need ei tohiks ohustada põllumajandussektori ja majanduse arengut arenguriikides
  .

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 120

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (120) | Aluslepingu artikli 42 kohaselt kohaldatakse aluslepingu konkurentsieeskirju käsitleva peatüki sätteid põllumajandussaaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes ainult sellises ulatuses, mis on liidu õigusaktidega kindlaks määratud aluslepingu artikli 43
  lõigete 2 ja 3
  raames ning vastavalt nendes lõigetes ette nähtud menetlusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(120)

Aluslepingu artikli 42 kohaselt kohaldatakse aluslepingu konkurentsieeskirju käsitleva peatüki sätteid põllumajandussaaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes ainult sellises ulatuses, mis on liidu õigusaktidega kindlaks määratud aluslepingu artikli 43
  lõigete 2 ja 3
  raames ning vastavalt nendes lõigetes ette nähtud menetlusele.

| (120) | Aluslepingu artikli 42 kohaselt kohaldatakse aluslepingu konkurentsieeskirju käsitleva peatüki sätteid põllumajandussaaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes ainult sellises ulatuses, mis on liidu õigusaktidega kindlaks määratud aluslepingu artikli 43
  lõike 2
  raames ning vastavalt nendes lõigetes ette nähtud menetlusele. |
| --- | --- |

(120)

Aluslepingu artikli 42 kohaselt kohaldatakse aluslepingu konkurentsieeskirju käsitleva peatüki sätteid põllumajandussaaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes ainult sellises ulatuses, mis on liidu õigusaktidega kindlaks määratud aluslepingu artikli 43
  lõike 2
  raames ning vastavalt nendes lõigetes ette nähtud menetlusele.

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 121 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (121 a) | Liidu konkurentsieeskirjade rakendamisel tuleks paremini arvesse võtta põllumajandussektori eripärasid, eelkõige tagamaks, et tootjaorganisatsioonidele, tootjaorganisatsioonide liitudele ja tootmisharudevahelistele organisatsioonidele usaldatud ülesandeid oleks võimalik täita nõuetekohaselt ja tulemuslikult. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(121 a)

Liidu konkurentsieeskirjade rakendamisel tuleks paremini arvesse võtta põllumajandussektori eripärasid, eelkõige tagamaks, et tootjaorganisatsioonidele, tootjaorganisatsioonide liitudele ja tootmisharudevahelistele organisatsioonidele usaldatud ülesandeid oleks võimalik täita nõuetekohaselt ja tulemuslikult.

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 121 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (121 b) | Selleks et tagada käesoleva määruse konkurentsiõigusega seotud sätete ühetaoline kohaldamine ning aidata seega kaasa siseturu tõrgeteta toimimisele, peaks komisjon kooskõlastama erinevate riiklike konkurentsiasutuste tegevust. Selle eesmärgi tagamiseks peaks komisjon avaldama suunised ja heade tavade juhendid, et aidata erinevaid riiklikke konkurentsiasutusi ning põllumajandussektori ja põllumajandusliku toiduainetööstuse ettevõtjaid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(121 b)

Selleks et tagada käesoleva määruse konkurentsiõigusega seotud sätete ühetaoline kohaldamine ning aidata seega kaasa siseturu tõrgeteta toimimisele, peaks komisjon kooskõlastama erinevate riiklike konkurentsiasutuste tegevust. Selle eesmärgi tagamiseks peaks komisjon avaldama suunised ja heade tavade juhendid, et aidata erinevaid riiklikke konkurentsiasutusi ning põllumajandussektori ja põllumajandusliku toiduainetööstuse ettevõtjaid.

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 122

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (122) | Eriline lähenemisviis tuleks lubada sellistele
  põllumajandustootjatele
  või
  põllumajandustootjate organisatsioonidele või
  nende ühendustele, kelle eesmärk on põllumajandustoodete ja -saaduste ühistootmine või -turustamine või ühiste seadmete kasutamine, välja arvatud siis, kui selline ühistegevus välistab konkurentsi või
  ohustab aluslepingu artikli 39 eesmärkide saavutamist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(122)

Eriline lähenemisviis tuleks lubada sellistele
  põllumajandustootjatele
  või
  põllumajandustootjate organisatsioonidele või
  nende ühendustele, kelle eesmärk on põllumajandustoodete ja -saaduste ühistootmine või -turustamine või ühiste seadmete kasutamine, välja arvatud siis, kui selline ühistegevus välistab konkurentsi või
  ohustab aluslepingu artikli 39 eesmärkide saavutamist
  .

| (122) | Eriline lähenemisviis tuleks lubada sellistele
  tootjaorganisatsioonidele
  või nende liitudele, kelle eesmärk on põllumajandustoodete ja -saaduste ühistootmine või -turustamine või ühiste seadmete kasutamine, välja arvatud siis, kui selline ühistegevus välistab konkurentsi
  . Eriti tähtis on, et kõnealuste organisatsioonide kokkuleppeid, otsuseid ja kooskõlastatud tegevust peetaks vajalikuks aluslepingu artiklis 39 sätestatud ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide täitmiseks ning et aluslepingu artikli 101 lõiget 1 ei kohaldataks selliste kokkulepete suhtes, v.a konkurentsi välistamise korral. Sellisel juhul tuleks kohaldada nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta



   (4)



  artiklis 2 sätestatud menetluskorda ning kõikide konkurentsi välistamise suhtes algatatud menetluste puhul peaks tõendamiskohustus lasuma osapoolel
  või
  asutusel, kes teeb avalduse väidetava rikkumise kohta
  . |
| --- | --- |

(122)

Eriline lähenemisviis tuleks lubada sellistele
  tootjaorganisatsioonidele
  või nende liitudele, kelle eesmärk on põllumajandustoodete ja -saaduste ühistootmine või -turustamine või ühiste seadmete kasutamine, välja arvatud siis, kui selline ühistegevus välistab konkurentsi
  . Eriti tähtis on, et kõnealuste organisatsioonide kokkuleppeid, otsuseid ja kooskõlastatud tegevust peetaks vajalikuks aluslepingu artiklis 39 sätestatud ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide täitmiseks ning et aluslepingu artikli 101 lõiget 1 ei kohaldataks selliste kokkulepete suhtes, v.a konkurentsi välistamise korral. Sellisel juhul tuleks kohaldada nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta



   (4)



  artiklis 2 sätestatud menetluskorda ning kõikide konkurentsi välistamise suhtes algatatud menetluste puhul peaks tõendamiskohustus lasuma osapoolel
  või
  asutusel, kes teeb avalduse väidetava rikkumise kohta
  .

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 124

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (124) | Riikliku abi andmine kahjustaks
  ühtse turu
  nõuetekohast toimimist. Seepärast tuleks põllumajandustoodete suhtes kohaldada aluslepingu riigiabi käsitlevaid sätteid. Teatavates olukordades tuleks lubada erandeid. Selliste erandite kohaldamiseks peaks komisjon koostama olemasoleva, uue või kavandatava riikliku toetuse loetelu, andma liikmesriikidele asjakohast nõu ja pakkuma välja neile sobivaid meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(124)

Riikliku abi andmine kahjustaks
  ühtse turu
  nõuetekohast toimimist. Seepärast tuleks põllumajandustoodete suhtes kohaldada aluslepingu riigiabi käsitlevaid sätteid. Teatavates olukordades tuleks lubada erandeid. Selliste erandite kohaldamiseks peaks komisjon koostama olemasoleva, uue või kavandatava riikliku toetuse loetelu, andma liikmesriikidele asjakohast nõu ja pakkuma välja neile sobivaid meetmeid.

| (124) | Riikliku abi andmine kahjustaks
  siseturu
  nõuetekohast toimimist. Seepärast tuleks põllumajandustoodete suhtes kohaldada aluslepingu riigiabi käsitlevaid sätteid. Teatavates olukordades tuleks lubada erandeid. Selliste erandite kohaldamiseks peaks komisjon koostama olemasoleva, uue või kavandatava riikliku toetuse loetelu, andma liikmesriikidele asjakohast nõu ja pakkuma välja neile sobivaid meetmeid. |
| --- | --- |

(124)

Riikliku abi andmine kahjustaks
  siseturu
  nõuetekohast toimimist. Seepärast tuleks põllumajandustoodete suhtes kohaldada aluslepingu riigiabi käsitlevaid sätteid. Teatavates olukordades tuleks lubada erandeid. Selliste erandite kohaldamiseks peaks komisjon koostama olemasoleva, uue või kavandatava riikliku toetuse loetelu, andma liikmesriikidele asjakohast nõu ja pakkuma välja neile sobivaid meetmeid.

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 129

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (129) | Liikmesriikidel tuleks lubada jätkata pähklitoetuse riiklike maksete tegemist, nagu
  praegu
  on ette nähtud määruse (EÜ) nr 73/2009 artikliga 120, et pehmendada liidu varasema pähklitoetuskava tootmiskohustusest lahutamise mõju. Kuna kõnealune määrus on tunnistatud kehtetuks, tuleks selguse huvides riiklikud maksed ette näha käesoleva määrusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(129)

Liikmesriikidel tuleks lubada jätkata pähklitoetuse riiklike maksete tegemist, nagu
  praegu
  on ette nähtud määruse (EÜ) nr 73/2009 artikliga 120, et pehmendada liidu varasema pähklitoetuskava tootmiskohustusest lahutamise mõju. Kuna kõnealune määrus on tunnistatud kehtetuks, tuleks selguse huvides riiklikud maksed ette näha käesoleva määrusega.

| (129) | Liikmesriikidel tuleks lubada jätkata pähklitoetuse riiklike maksete tegemist, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 73/2009 artikliga 120, et pehmendada liidu varasema pähklitoetuskava tootmiskohustusest lahutamise mõju. Kuna kõnealune määrus on tunnistatud kehtetuks, tuleks selguse huvides riiklikud maksed ette näha käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(129)

Liikmesriikidel tuleks lubada jätkata pähklitoetuse riiklike maksete tegemist, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 73/2009 artikliga 120, et pehmendada liidu varasema pähklitoetuskava tootmiskohustusest lahutamise mõju. Kuna kõnealune määrus on tunnistatud kehtetuks, tuleks selguse huvides riiklikud maksed ette näha käesoleva määrusega.

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 131 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (131 a) | Eri põllumajandussektorite kriiside ennetamiseks läbiviidavate uuringute ja teadustöö käigus tuleks arvesse võtta ka põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu kogutud andmeid, kuna need kajastavad põllumajandusettevõtete tegevuse tulemuslikkust. Need andmed peaksid endast kujutama kriisiennetamise ja -ohjamise tõhusat vahendit. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(131 a)

Eri põllumajandussektorite kriiside ennetamiseks läbiviidavate uuringute ja teadustöö käigus tuleks arvesse võtta ka põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu kogutud andmeid, kuna need kajastavad põllumajandusettevõtete tegevuse tulemuslikkust. Need andmed peaksid endast kujutama kriisiennetamise ja -ohjamise tõhusat vahendit.

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 133

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (133) | Selleks et reageerida tõhusalt ja tulemuslikult
  turuhäirete ohule
  , mis on tingitud märkimisväärsest hinnatõusust või -langusest sise- või välisturul või mis tahes muust turgu mõjutavast asjaolust, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse vajalikke meetmeid asjaomase sektori jaoks, mis vajaduse korral hõlmavad ka reguleerimisala laiendamist või muutmist, käesoleva määrusega ettenähtud meetmete kestust või muid aspekte, või teatavate koguste ja/või perioodide kohta imporditollimaksude täielikku või osalist peatamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(133)

Selleks et reageerida tõhusalt ja tulemuslikult
  turuhäirete ohule
  , mis on tingitud märkimisväärsest hinnatõusust või -langusest sise- või välisturul või mis tahes muust turgu mõjutavast asjaolust, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse vajalikke meetmeid asjaomase sektori jaoks, mis vajaduse korral hõlmavad ka reguleerimisala laiendamist või muutmist, käesoleva määrusega ettenähtud meetmete kestust või muid aspekte, või teatavate koguste ja/või perioodide kohta imporditollimaksude täielikku või osalist peatamist.

| (133) | Selleks et reageerida tõhusalt ja tulemuslikult
  turuhäiretele
  , mis on tingitud märkimisväärsest hinnatõusust või -langusest sise- või välisturul või
  tootmiskulude olulisest tõusust või
  mis tahes muust turgu mõjutavast asjaolust,
  kui on tõenäoline, et selline olukord jätkub või halveneb,
  tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse vajalikke meetmeid asjaomase sektori jaoks, mis vajaduse korral hõlmavad ka reguleerimisala laiendamist või muutmist, käesoleva määrusega ettenähtud meetmete kestust või muid aspekte, või teatavate koguste ja/või perioodide kohta imporditollimaksude täielikku või osalist peatamist. |
| --- | --- |

(133)

Selleks et reageerida tõhusalt ja tulemuslikult
  turuhäiretele
  , mis on tingitud märkimisväärsest hinnatõusust või -langusest sise- või välisturul või
  tootmiskulude olulisest tõusust või
  mis tahes muust turgu mõjutavast asjaolust,
  kui on tõenäoline, et selline olukord jätkub või halveneb,
  tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse vajalikke meetmeid asjaomase sektori jaoks, mis vajaduse korral hõlmavad ka reguleerimisala laiendamist või muutmist, käesoleva määrusega ettenähtud meetmete kestust või muid aspekte, või teatavate koguste ja/või perioodide kohta imporditollimaksude täielikku või osalist peatamist.

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 135

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (135) | Ettevõtjatelt, liikmesriikidelt ja/või kolmandatelt riikidelt võib nõuda teadete esitamist, mis on seotud käesoleva määruse kohaldamise, põllumajandustoodete turu järelevalve, analüüsi ja haldamisega, turu läbipaistvuse, ÜPP meetmete nõuetekohase toimimisega, kõnealuste meetmete kontrollimise, järelevalve, hindamise ja auditeerimisega ning rahvusvaheliste kokkulepete rakendamisega, sh kõnealuste kokkulepete kohaste teavitamise nõuetega. Ühtlustatud, täiustatud ja lihtsustatud käsitluse tagamiseks tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu
  kõik teavitamist käsitlevad vajalikud meetmed
  . Sel juhul tuleks võtta arvesse andmevajadust ja sünergiaid võimalike andmeallikate vahel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(135)

Ettevõtjatelt, liikmesriikidelt ja/või kolmandatelt riikidelt võib nõuda teadete esitamist, mis on seotud käesoleva määruse kohaldamise, põllumajandustoodete turu järelevalve, analüüsi ja haldamisega, turu läbipaistvuse, ÜPP meetmete nõuetekohase toimimisega, kõnealuste meetmete kontrollimise, järelevalve, hindamise ja auditeerimisega ning rahvusvaheliste kokkulepete rakendamisega, sh kõnealuste kokkulepete kohaste teavitamise nõuetega. Ühtlustatud, täiustatud ja lihtsustatud käsitluse tagamiseks tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu
  kõik teavitamist käsitlevad vajalikud meetmed
  . Sel juhul tuleks võtta arvesse andmevajadust ja sünergiaid võimalike andmeallikate vahel.

| (135) | Ettevõtjatelt, liikmesriikidelt ja/või kolmandatelt riikidelt võib nõuda teadete esitamist, mis on seotud käesoleva määruse kohaldamise, põllumajandustoodete turu järelevalve, analüüsi ja haldamisega, turu läbipaistvuse tagamisega, ÜPP meetmete nõuetekohase toimimisega, kõnealuste meetmete kontrollimise, järelevalve, hindamise ja auditeerimisega ning rahvusvaheliste kokkulepete rakendamisega, sh kõnealuste kokkulepete kohaste teavitamise nõuetega. Ühtlustatud, täiustatud ja lihtsustatud käsitluse tagamiseks tuleks komisjonile
  aluslepingu artikli 290 kohaselt
  anda õigus võtta vastu
  teatavaid õigusakte, milles käsitletakse teavitamiseks vajalikke meetmeid
  . Sel juhul tuleks võtta arvesse andmevajadust ja sünergiaid võimalike andmeallikate vahel
  ning tagada niisuguse põhimõtte järgimine, mille kohaselt ei tohi isikuandmeid töödelda hiljem viisil, mis on vastuolus nende kogumise algsete eesmärkidega, nagu soovitas Euroopa andmekaitseinspektor oma


  14. detsembri 2011. aasta arvamuses

   (5)

  . |
| --- | --- |

(135)

Ettevõtjatelt, liikmesriikidelt ja/või kolmandatelt riikidelt võib nõuda teadete esitamist, mis on seotud käesoleva määruse kohaldamise, põllumajandustoodete turu järelevalve, analüüsi ja haldamisega, turu läbipaistvuse tagamisega, ÜPP meetmete nõuetekohase toimimisega, kõnealuste meetmete kontrollimise, järelevalve, hindamise ja auditeerimisega ning rahvusvaheliste kokkulepete rakendamisega, sh kõnealuste kokkulepete kohaste teavitamise nõuetega. Ühtlustatud, täiustatud ja lihtsustatud käsitluse tagamiseks tuleks komisjonile
  aluslepingu artikli 290 kohaselt
  anda õigus võtta vastu
  teatavaid õigusakte, milles käsitletakse teavitamiseks vajalikke meetmeid
  . Sel juhul tuleks võtta arvesse andmevajadust ja sünergiaid võimalike andmeallikate vahel
  ning tagada niisuguse põhimõtte järgimine, mille kohaselt ei tohi isikuandmeid töödelda hiljem viisil, mis on vastuolus nende kogumise algsete eesmärkidega, nagu soovitas Euroopa andmekaitseinspektor oma


  14. detsembri 2011. aasta arvamuses

   (5)

  .

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 137

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (137) | Kohaldatakse liidu õigusakte üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(137)

Kohaldatakse liidu õigusakte üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta).

| (137) | Kohaldatakse liidu õigusakte üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (7). |
| --- | --- |

(137)

Kohaldatakse liidu õigusakte üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (7).

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 139

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (139) | Selleks et tagada sujuv üleminek määrusega
  (EL) nr [COM(2010) 799]
  kehtestatud korraldustelt käesoleva määruse sätetele, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse vajalikke meetmeid, eelkõige selliseid, mis on seotud ettevõtjate omandatud õiguste ja õiguspäraste ootuste kaitsega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(139)

Selleks et tagada sujuv üleminek määrusega
  (EL) nr [COM(2010) 799]
  kehtestatud korraldustelt käesoleva määruse sätetele, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse vajalikke meetmeid, eelkõige selliseid, mis on seotud ettevõtjate omandatud õiguste ja õiguspäraste ootuste kaitsega.

| (139) | Selleks et tagada sujuv üleminek määrusega
  (EÜ) nr 1234/2007
  kehtestatud korraldustelt käesoleva määruse sätetele, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse vajalikke meetmeid, eelkõige selliseid, mis on seotud ettevõtjate omandatud õiguste ja õiguspäraste ootuste kaitsega. |
| --- | --- |

(139)

Selleks et tagada sujuv üleminek määrusega
  (EÜ) nr 1234/2007
  kehtestatud korraldustelt käesoleva määruse sätetele, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte, milles käsitletakse vajalikke meetmeid, eelkõige selliseid, mis on seotud ettevõtjate omandatud õiguste ja õiguspäraste ootuste kaitsega.

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 140

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (140) | Kiirmenetlust tuleks kasutada
  erandjuhtudel
  ,
  kui see osutub vajalikuks,
  et reageerida tõhusalt ja tulemuslikult
  turuhäirete ohule või tekkinud turuhäirete korral
  .
  Kiirmenetluse valik peaks olema põhjendatud ning tuleks täpsustada juhud, mil kiirmenetlust tuleks kasutada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(140)

Kiirmenetlust tuleks kasutada
  erandjuhtudel
  ,
  kui see osutub vajalikuks,
  et reageerida tõhusalt ja tulemuslikult
  turuhäirete ohule või tekkinud turuhäirete korral
  .
  Kiirmenetluse valik peaks olema põhjendatud ning tuleks täpsustada juhud, mil kiirmenetlust tuleks kasutada.

| (140) | Kiirmenetlust tuleks kasutada
  selleks
  , et reageerida tõhusalt ja tulemuslikult
  teatavatele turuhäiretele ning kahjuritele, looma- ja taimehaigustele ning tarbijate usalduse kaotusele inimeste, loomade või taimede tervisele avalduvast ohust tulenevalt, või konkreetsete probleemide lahendamiseks
  . |
| --- | --- |

(140)

Kiirmenetlust tuleks kasutada
  selleks
  , et reageerida tõhusalt ja tulemuslikult
  teatavatele turuhäiretele ning kahjuritele, looma- ja taimehaigustele ning tarbijate usalduse kaotusele inimeste, loomade või taimede tervisele avalduvast ohust tulenevalt, või konkreetsete probleemide lahendamiseks
  .

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 143

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (143) | Komisjon peaks nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võtma vastu viivitamatult kohaldatavad rakendusaktid, mis on seotud liidu selliste kaitsemeetmete vastuvõtmise, muutmise või kehtetuks tunnistamisega, millega peatatakse töötlemise või sees- või välistöötlemise korra kasutamine turuolukorrale reageerimiseks
  ning lahendatakse hädaolukorras eriküsimused, kui see on vajalik tungiva kiireloomulisuse tõttu
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(143)

Komisjon peaks nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võtma vastu viivitamatult kohaldatavad rakendusaktid, mis on seotud liidu selliste kaitsemeetmete vastuvõtmise, muutmise või kehtetuks tunnistamisega, millega peatatakse töötlemise või sees- või välistöötlemise korra kasutamine turuolukorrale reageerimiseks
  ning lahendatakse hädaolukorras eriküsimused, kui see on vajalik tungiva kiireloomulisuse tõttu
  .

| (143) | Komisjon peaks nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võtma vastu viivitamatult kohaldatavad rakendusaktid, mis on seotud liidu selliste kaitsemeetmete vastuvõtmise, muutmise või kehtetuks tunnistamisega, millega peatatakse töötlemise või sees- või välistöötlemise korra kasutamine turuolukorrale reageerimiseks. |
| --- | --- |

(143)

Komisjon peaks nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võtma vastu viivitamatult kohaldatavad rakendusaktid, mis on seotud liidu selliste kaitsemeetmete vastuvõtmise, muutmise või kehtetuks tunnistamisega, millega peatatakse töötlemise või sees- või välistöötlemise korra kasutamine turuolukorrale reageerimiseks.

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 143 a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (143 a) | Kaitsemeetmed tuleks võtta vastu eriti niisugusteks juhtudeks, kui kolmandatest riikidest imporditud põllumajandustoodete puhul ei ole tagatud toidu ohutus või jälgitavus ega vastavus kõigile siseturul kehtivatele tervishoiu-, keskkonna- või loomade heaolu alastele tingimustele, kui turul kerkivad esile kriisid või kui tuvastatakse puudused impordisertifikaatidel esitatud tingimuste osas hindade, koguste või ajakavaga seoses. Niisugune põllumajandustoodete impordi suhtes kehtestatud tingimustele vastavuse järelevalve peaks toimuma ühtse süsteemi abil, mis on ette nähtud liitu suunduva impordi üle reaalajas järelevalve teostamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(143 a)

Kaitsemeetmed tuleks võtta vastu eriti niisugusteks juhtudeks, kui kolmandatest riikidest imporditud põllumajandustoodete puhul ei ole tagatud toidu ohutus või jälgitavus ega vastavus kõigile siseturul kehtivatele tervishoiu-, keskkonna- või loomade heaolu alastele tingimustele, kui turul kerkivad esile kriisid või kui tuvastatakse puudused impordisertifikaatidel esitatud tingimuste osas hindade, koguste või ajakavaga seoses. Niisugune põllumajandustoodete impordi suhtes kehtestatud tingimustele vastavuse järelevalve peaks toimuma ühtse süsteemi abil, mis on ette nähtud liitu suunduva impordi üle reaalajas järelevalve teostamiseks.

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 146

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (146) | Määruse (EL) nr [COM(2010) 799] kohaselt kaotavad mitmed sektoripõhised meetmed (sh piimakvootide, suhkrukvootide ja muud suhkrumeetmed ning viinapuude istutamise piirangud ja samuti teatavad riigiabimeetmed) kehtivuse mõistliku aja jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. Pärast määruse (EL) nr [COM(2010) 799] kehtetuks tunnistamist tuleks asjakohaseid sätteid kohaldada jätkuvalt kuni vastavate kavade lõppemiseni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(146)

Määruse (EL) nr [COM(2010) 799] kohaselt kaotavad mitmed sektoripõhised meetmed (sh piimakvootide, suhkrukvootide ja muud suhkrumeetmed ning viinapuude istutamise piirangud ja samuti teatavad riigiabimeetmed) kehtivuse mõistliku aja jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. Pärast määruse (EL) nr [COM(2010) 799] kehtetuks tunnistamist tuleks asjakohaseid sätteid kohaldada jätkuvalt kuni vastavate kavade lõppemiseni.

välja jäetud

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 147

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (147) | Selleks et tagada sujuv üleminek määrusega (EL) nr [KOM(2010) 799] kehtestatud korraldustelt käesoleva määruse sätetele, tuleks komisjonile anda õigus vastu võtta üleminekumeetmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(147)

Selleks et tagada sujuv üleminek määrusega (EL) nr [KOM(2010) 799] kehtestatud korraldustelt käesoleva määruse sätetele, tuleks komisjonile anda õigus vastu võtta üleminekumeetmed.

välja jäetud

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 149

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (149) | Seoses lepinguliste suhetega piima- ja piimatootesektoris on käesolevas määruses sätestatud meetmed piimaturu praegustes majandustingimustes ja tarneahela praeguse struktuuri puhul õigustatud. Selleks et meetmete mõju oleks täielik, tuleks neid kohaldada piisavalt pika aja jooksul (nii enne kui ka pärast piimakvootide kaotamist). Võttes aga arvesse nende meetmete kaugeleulatuvat mõju, peaksid need olema ajutist laadi ning need tuleks uuesti läbi vaadata. Komisjon peaks vastu võtma piimaturu arengu aruanded, mis peaksid hõlmama võimalikke ettepanekuid põllumajandustootjate julgustamiseks sõlmida ühistootmislepinguid; aruanded esitatakse vastavalt 30. juuniks 2014 ja 31. detsembriks 2018. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(149)

Seoses lepinguliste suhetega piima- ja piimatootesektoris on käesolevas määruses sätestatud meetmed piimaturu praegustes majandustingimustes ja tarneahela praeguse struktuuri puhul õigustatud. Selleks et meetmete mõju oleks täielik, tuleks neid kohaldada piisavalt pika aja jooksul (nii enne kui ka pärast piimakvootide kaotamist). Võttes aga arvesse nende meetmete kaugeleulatuvat mõju, peaksid need olema ajutist laadi ning need tuleks uuesti läbi vaadata. Komisjon peaks vastu võtma piimaturu arengu aruanded, mis peaksid hõlmama võimalikke ettepanekuid põllumajandustootjate julgustamiseks sõlmida ühistootmislepinguid; aruanded esitatakse vastavalt 30. juuniks 2014 ja 31. detsembriks 2018.

| (149) | Seoses lepinguliste suhetega piima- ja piimatootesektoris on käesolevas määruses sätestatud meetmed piimaturu praegustes majandustingimustes ja tarneahela praeguse struktuuri puhul õigustatud. Selleks et meetmete mõju oleks täielik, tuleks neid kohaldada piisavalt pika aja jooksul (nii enne kui ka pärast piimakvootide kaotamist). Võttes aga arvesse nende meetmete kaugeleulatuvat mõju, peaksid need olema ajutist laadi ning need tuleks uuesti läbi vaadata
  , et hinnata nende toimimist ja määrata kindaks, kas neid on vaja jätkuvalt kohaldada
  . Komisjon peaks vastu võtma piimaturu arengu aruanded, mis peaksid hõlmama võimalikke ettepanekuid põllumajandustootjate julgustamiseks sõlmida ühistootmislepinguid; aruanded esitatakse vastavalt 30. juuniks 2014 ja 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(149)

Seoses lepinguliste suhetega piima- ja piimatootesektoris on käesolevas määruses sätestatud meetmed piimaturu praegustes majandustingimustes ja tarneahela praeguse struktuuri puhul õigustatud. Selleks et meetmete mõju oleks täielik, tuleks neid kohaldada piisavalt pika aja jooksul (nii enne kui ka pärast piimakvootide kaotamist). Võttes aga arvesse nende meetmete kaugeleulatuvat mõju, peaksid need olema ajutist laadi ning need tuleks uuesti läbi vaadata
  , et hinnata nende toimimist ja määrata kindaks, kas neid on vaja jätkuvalt kohaldada
  . Komisjon peaks vastu võtma piimaturu arengu aruanded, mis peaksid hõlmama võimalikke ettepanekuid põllumajandustootjate julgustamiseks sõlmida ühistootmislepinguid; aruanded esitatakse vastavalt 30. juuniks 2014 ja 31. detsembriks 2018.

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 150 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (150 a) | Rahvusvahelised turusuundumused, maailma rahvaarvu suurenemine ja liidu elanikkonna mõistliku hinna eest toiduga varustamise strateegiline olemus mõjutavad oluliselt Euroopa põllumajanduse arengukeskkonda. Seetõttu peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumist aruande turusuundumuste ja tulevaste põllumajandusturgude juhtimise meetmete kohta. Aruandes tuleks analüüsida olemasolevate turgude juhtimise meetmete piisavust uues rahvusvahelises kontekstis ning vajaduse korral võimalust moodustada strateegilised varud. Aruandega peaksid kaasnema mis tahes asjakohased ettepanekud liidu pikaajalise strateegia jaoks, et saavutada aluslepingu artiklis 39 sätestatud eesmärgid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(150 a)

Rahvusvahelised turusuundumused, maailma rahvaarvu suurenemine ja liidu elanikkonna mõistliku hinna eest toiduga varustamise strateegiline olemus mõjutavad oluliselt Euroopa põllumajanduse arengukeskkonda. Seetõttu peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumist aruande turusuundumuste ja tulevaste põllumajandusturgude juhtimise meetmete kohta. Aruandes tuleks analüüsida olemasolevate turgude juhtimise meetmete piisavust uues rahvusvahelises kontekstis ning vajaduse korral võimalust moodustada strateegilised varud. Aruandega peaksid kaasnema mis tahes asjakohased ettepanekud liidu pikaajalise strateegia jaoks, et saavutada aluslepingu artiklis 39 sätestatud eesmärgid.

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 määratletud põllumajandustooted jagatakse järgmisteks I lisas loetletud sektoriteks: | 2.   Lõikes 1 määratletud põllumajandustooted jagatakse järgmisteks
  käesoleva määruse
  I lisas loetletud sektoriteks: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 määratletud põllumajandustooted jagatakse järgmisteks I lisas loetletud sektoriteks:

2.   Lõikes 1 määratletud põllumajandustooted jagatakse järgmisteks
  käesoleva määruse
  I lisas loetletud sektoriteks:

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt j

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| j) | töödeldud puu- ja
  köögiviljad
  , I lisa X osa; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

j)

töödeldud puu- ja
  köögiviljad
  , I lisa X osa;

| j) | töödeldud puu- ja
  köögiviljatooted
  , I lisa X osa; |
| --- | --- |

j)

töödeldud puu- ja
  köögiviljatooted
  , I lisa X osa;

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt m

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| m) | elustaimed
  , I lisa XIII osa; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

m)

elustaimed
  , I lisa XIII osa;

| m) | eluspuud ja muud taimed, taimesibulad, -juured jms, lõikelilled ja dekoratiivne taimmaterjal
  , I lisa XIII osa; |
| --- | --- |

m)

eluspuud ja muud taimed, taimesibulad, -juured jms, lõikelilled ja dekoratiivne taimmaterjal
  , I lisa XIII osa;

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt u

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| u) | etüülalkohol, I lisa XXI osa; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

u)

etüülalkohol, I lisa XXI osa;

| u) | põllumajandusliku päritoluga
  etüülalkohol, I lisa XXI osa; |
| --- | --- |

u)

põllumajandusliku päritoluga
  etüülalkohol, I lisa XXI osa;

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt v

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| v) | mesindus
  , I lisa XXII osa; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

v)

mesindus
  , I lisa XXII osa;

| v) | mesindustooted
  , I lisa XXII osa; |
| --- | --- |

v)

mesindustooted
  , I lisa XXII osa;

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Võttes arvesse riisisektori eripära, antakse komisjonile vastavalt artiklile 160 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et ajakohastada II lisa I osas sätestatud mõisted. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Võttes arvesse riisisektori eripära, antakse komisjonile vastavalt artiklile 160 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et ajakohastada II lisa I osas sätestatud mõisted.

välja jäetud

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Käesoleva määruse kohaldamisel tähendavad „ebasoodsad ilmastikutingimused” loodusõnnetusega võrreldavaid ilmastikutingimusi, näiteks külm, rahe, jää, vihm või põud, mis hävitavad või vähendavad toodangut rohkem kui 30 % ulatuses teatava põllumajandustootja keskmisest aastatoodangust. Nimetatud keskmist aastatoodangud arvutatakse kolme eelneva aasta või viieaastase perioodi kolme aasta keskmisest, välja arvatud kõige kõrgem ja kõige madalam näitaja. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4 a.
     
  Käesoleva määruse kohaldamisel tähendavad „ebasoodsad ilmastikutingimused” loodusõnnetusega võrreldavaid ilmastikutingimusi, näiteks külm, rahe, jää, vihm või põud, mis hävitavad või vähendavad toodangut rohkem kui 30 % ulatuses teatava põllumajandustootja keskmisest aastatoodangust. Nimetatud keskmist aastatoodangud arvutatakse kolme eelneva aasta või viieaastase perioodi kolme aasta keskmisest, välja arvatud kõige kõrgem ja kõige madalam näitaja.

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4 b.
     
  Käesoleva määruse kohaldamisel tähendavad „säästva tootmise arenenud süsteemid”, „säästva tootmise arenenud meetodid” ja „säästva tootmise arenenud meetmed” põllumajandustavasid, mis on ulatuslikumad määruse (EL) nr [...] (horisontaalne ÜPP määrus) IV jaotises kehtestatud nõuetele vastavuse eeskirjadest ning mis parandavad pidevalt looduslike toitainete majandamist, veeringet ja energiavoogusid, et vähendada keskkonnakahju ja taastumatute ressursside raiskamist ning säilitada kõrgel tasemel põllukultuurid, kariloomad ja looduslik mitmekesisus tootmissüsteemides. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4 b.
     
  Käesoleva määruse kohaldamisel tähendavad „säästva tootmise arenenud süsteemid”, „säästva tootmise arenenud meetodid” ja „säästva tootmise arenenud meetmed” põllumajandustavasid, mis on ulatuslikumad määruse (EL) nr [...] (horisontaalne ÜPP määrus) IV jaotises kehtestatud nõuetele vastavuse eeskirjadest ning mis parandavad pidevalt looduslike toitainete majandamist, veeringet ja energiavoogusid, et vähendada keskkonnakahju ja taastumatute ressursside raiskamist ning säilitada kõrgel tasemel põllukultuurid, kariloomad ja looduslik mitmekesisus tootmissüsteemides.

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kombineeritud nomenklatuuri muudatustest tingitud vajaduse korral
  võib komisjon rakendusaktidega
  kohandada tootekirjeldusi ja viiteid kaupade kombineeritud nomenklatuuri rubriikidele ja alamrubriikidele käesolevas määruses
  või aluslepingu artikli 43 kohaselt vastuvõetud muudes õigusaktides. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. | Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 160, et
  kombineeritud nomenklatuuri muudatustest tingitud vajaduse korral kohandada tootekirjeldusi ja viiteid kaupade kombineeritud nomenklatuuri rubriikidele ja alamrubriikidele käesolevas määruses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kombineeritud nomenklatuuri muudatustest tingitud vajaduse korral
  võib komisjon rakendusaktidega
  kohandada tootekirjeldusi ja viiteid kaupade kombineeritud nomenklatuuri rubriikidele ja alamrubriikidele käesolevas määruses
  või aluslepingu artikli 43 kohaselt vastuvõetud muudes õigusaktides. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 160, et
  kombineeritud nomenklatuuri muudatustest tingitud vajaduse korral kohandada tootekirjeldusi ja viiteid kaupade kombineeritud nomenklatuuri rubriikidele ja alamrubriikidele käesolevas määruses.

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | banaanisektori puhul jooksva aasta 1. jaanuarist 31. detsembrini; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

banaanisektori puhul jooksva aasta 1. jaanuarist 31. detsembrini;

| a) | puu- ja köögivilja, töödeldud puu- ja köögivilja ning
  banaanisektori puhul jooksva aasta 1. jaanuarist 31. detsembrini; |
| --- | --- |

a)

puu- ja köögivilja, töödeldud puu- ja köögivilja ning
  banaanisektori puhul jooksva aasta 1. jaanuarist 31. detsembrini;

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Võttes arvesse puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögiviljasektori eripära, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks turustusaastad kõnealuste toodete puhul. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Võttes arvesse puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögiviljasektori eripära, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks turustusaastad kõnealuste toodete puhul.

välja jäetud

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 7 | Artikkel 7 |
| Võrdlushinnad | Võrdlushinnad |
| Järgmised võrdlushinnad
  on kindlaks määratud: | 1.
     
  II osa I jaotise I peatüki ja V osa I peatüki kohaldamiseks
  on kindlaks määratud
  järgmised võrdlushinnad
  : |
| a) | teraviljasektor: 101,31 eurot/tonn, mis on seotud lattu tarnitud kauba hulgimüügi etapiga enne mahalaadimist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 7

Artikkel 7

Võrdlushinnad

Võrdlushinnad

Järgmised võrdlushinnad
  on kindlaks määratud:

1.
     
  II osa I jaotise I peatüki ja V osa I peatüki kohaldamiseks
  on kindlaks määratud
  järgmised võrdlushinnad
  :

a)

teraviljasektor: 101,31 eurot/tonn, mis on seotud lattu tarnitud kauba hulgimüügi etapiga enne mahalaadimist;

| a) | teraviljasektor: 101,31 eurot/tonn, mis on seotud lattu tarnitud kauba hulgimüügi etapiga enne mahalaadimist; |
| --- | --- |

a)

teraviljasektor: 101,31 eurot/tonn, mis on seotud lattu tarnitud kauba hulgimüügi etapiga enne mahalaadimist;

| b) | III lisa punktis A määratletud standardkvaliteediga koorimata riis: 150 eurot/tonn, mis on seotud lattu tarnitud kauba hulgimüügi etapiga enne mahalaadimist; |
| --- | --- |

b)

III lisa punktis A määratletud standardkvaliteediga koorimata riis: 150 eurot/tonn, mis on seotud lattu tarnitud kauba hulgimüügi etapiga enne mahalaadimist;

| b) | III lisa punktis A määratletud standardkvaliteediga koorimata riis: 150 eurot/tonn, mis on seotud lattu tarnitud kauba hulgimüügi etapiga enne mahalaadimist; |
| --- | --- |

b)

III lisa punktis A määratletud standardkvaliteediga koorimata riis: 150 eurot/tonn, mis on seotud lattu tarnitud kauba hulgimüügi etapiga enne mahalaadimist;

| c) | III lisa punktis B määratletud standardkvaliteediga pakkimata suhkur, mis on hangitud tehasest: |
| --- | --- |

c)

III lisa punktis B määratletud standardkvaliteediga pakkimata suhkur, mis on hangitud tehasest:

| c) | III lisa punktis B määratletud standardkvaliteediga pakkimata suhkur, mis on hangitud tehasest: |
| --- | --- |

c)

III lisa punktis B määratletud standardkvaliteediga pakkimata suhkur, mis on hangitud tehasest:

| | i) | valge suhkur: 404,4 eurot/tonn; |
| --- | --- | --- |

i)

valge suhkur: 404,4 eurot/tonn;

| | i) | valge suhkur: 404,4 eurot/tonn; |
| --- | --- | --- |

i)

valge suhkur: 404,4 eurot/tonn;

| | ii) | toorsuhkur: 335,2 eurot/tonn; |
| --- | --- | --- |

ii)

toorsuhkur: 335,2 eurot/tonn;

| | ii) | toorsuhkur: 335,2 eurot/tonn; |
| --- | --- | --- |

ii)

toorsuhkur: 335,2 eurot/tonn;

| d) | veise- ja vasikalihasektor: 2 224 eurot R3-kvaliteediklassi isasveiste rümba tonni kohta, nagu on sätestatud artikli
  18 lõike 8
  kohaselt liidu täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimisskaalas; |
| --- | --- |

d)

veise- ja vasikalihasektor: 2 224 eurot R3-kvaliteediklassi isasveiste rümba tonni kohta, nagu on sätestatud artikli
  18 lõike 8
  kohaselt liidu täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimisskaalas;

| d) | veise- ja vasikalihasektor: 2 224 eurot R3-kvaliteediklassi isasveiste rümba tonni kohta, nagu on sätestatud artikli
  9 a
  kohaselt liidu täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimisskaalas; |
| --- | --- |

d)

veise- ja vasikalihasektor: 2 224 eurot R3-kvaliteediklassi isasveiste rümba tonni kohta, nagu on sätestatud artikli
  9 a
  kohaselt liidu täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimisskaalas;

| e) | piima- ja piimatootesektor: |
| --- | --- |

e)

piima- ja piimatootesektor:

| e) | piima- ja piimatootesektor: |
| --- | --- |

e)

piima- ja piimatootesektor:

| | i) | 246,39 eurot 100 kg või kohta; |
| --- | --- | --- |

i)

246,39 eurot 100 kg või kohta;

| | i) | 246,39 eurot 100 kg või kohta; |
| --- | --- | --- |

i)

246,39 eurot 100 kg või kohta;

| | ii) | 169,80 eurot 100 kg lõssipulbri kohta; |
| --- | --- | --- |

ii)

169,80 eurot 100 kg lõssipulbri kohta;

| | ii) | 169,80 eurot 100 kg lõssipulbri kohta; |
| --- | --- | --- |

ii)

169,80 eurot 100 kg lõssipulbri kohta;

| f) | sealihasektor: 1 509,39 eurot standardkvaliteediga searümba tonni kohta, mis on määratletud kaalu ja tailihasisalduse alusel, nagu on sätestatud
  artikli 18 lõike 8
  kohaselt liidu searümpade klassifitseerimisskaalale järgmiselt: |
| --- | --- |

f)

sealihasektor: 1 509,39 eurot standardkvaliteediga searümba tonni kohta, mis on määratletud kaalu ja tailihasisalduse alusel, nagu on sätestatud
  artikli 18 lõike 8
  kohaselt liidu searümpade klassifitseerimisskaalale järgmiselt:

| f) | sealihasektor: 1 509,39 eurot standardkvaliteediga searümba tonni kohta, mis on määratletud kaalu ja tailihasisalduse alusel, nagu on sätestatud
  artikli 9 a
  kohaselt liidu searümpade klassifitseerimisskaalale järgmiselt: |
| --- | --- |

f)

sealihasektor: 1 509,39 eurot standardkvaliteediga searümba tonni kohta, mis on määratletud kaalu ja tailihasisalduse alusel, nagu on sätestatud
  artikli 9 a
  kohaselt liidu searümpade klassifitseerimisskaalale järgmiselt:

| | i) | 60–120 kg kaaluvad rümbad: klass E; |
| --- | --- | --- |

i)

60–120 kg kaaluvad rümbad: klass E;

| | i) | 60–120 kg kaaluvad rümbad: klass E; |
| --- | --- | --- |

i)

60–120 kg kaaluvad rümbad: klass E;

| | ii) | 120–180 kg kaaluvad rümbad: klass R. |
| --- | --- | --- |

ii)

120–180 kg kaaluvad rümbad: klass R.

| | ii) | 120–180 kg kaaluvad rümbad: klass R. |
| --- | --- | --- |

ii)

120–180 kg kaaluvad rümbad: klass R.

| f a) | oliiviõli sektor: |
| --- | --- |

f a)

oliiviõli sektor:

| | i) | 2 388 eurot tonni kohta ekstra neitsioliiviõli puhul; |
| --- | --- | --- |

i)

2 388 eurot tonni kohta ekstra neitsioliiviõli puhul;

| | ii) | 2 295 eurot tonni kohta neitsioliiviõli puhul; |
| --- | --- | --- |

ii)

2 295 eurot tonni kohta neitsioliiviõli puhul;

| | iii) | 1 524 eurot tonni kohta lambiõli puhul, mille vabade rasvhapete määr on kaks (seda summat vähendatakse 36,70 euro võrra tonnilt iga happesuse lisaühiku kohta). |
| --- | --- | --- |

iii)

1 524 eurot tonni kohta lambiõli puhul, mille vabade rasvhapete määr on kaks (seda summat vähendatakse 36,70 euro võrra tonnilt iga happesuse lisaühiku kohta).

1 a.
     
  Võrdlushinnad vaadatakse regulaarselt läbi objektiivsete kriteeriumide alusel, milleks on nimelt muutused tootmises, tootmiskulud, eelkõige sisendvahendite maksumus ja turusuundumused. Vajaduse korral võrdlushinnad ajakohastatakse aluslepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud seadusandliku tavamenetluse korras.

Läbivaatamise ajavahemikud võivad tootekategooriate lõikes erineda ning nende puhul võetakse arvesse iga tootekategooria volatiilsusmustrit.

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Abikõlblike toodete päritolu | Abikõlblike toodete päritolu |
| Riikliku sekkumise korras ostetakse kokku või eraladustamise toetust antakse liidu päritolu toodetele. Kui kõnealused tooted on valmistatud põllukultuuridest, peavad põllukultuurid olema koristatud liidus ning kui
  toode on valmistatud piimast
  , peab
  piim
  olema
  toodetud
  liidus. | Riikliku sekkumise korras ostetakse kokku või eraladustamise toetust antakse liidu päritolu toodetele. Kui kõnealused tooted on valmistatud põllukultuuridest, peavad põllukultuurid olema koristatud liidus ning kui
  tegemist on loomse tootega
  , peab
  kogu tootmisprotsess
  olema
  toimunud
  liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Abikõlblike toodete päritolu

Abikõlblike toodete päritolu

Riikliku sekkumise korras ostetakse kokku või eraladustamise toetust antakse liidu päritolu toodetele. Kui kõnealused tooted on valmistatud põllukultuuridest, peavad põllukultuurid olema koristatud liidus ning kui
  toode on valmistatud piimast
  , peab
  piim
  olema
  toodetud
  liidus.

Riikliku sekkumise korras ostetakse kokku või eraladustamise toetust antakse liidu päritolu toodetele. Kui kõnealused tooted on valmistatud põllukultuuridest, peavad põllukultuurid olema koristatud liidus ning kui
  tegemist on loomse tootega
  , peab
  kogu tootmisprotsess
  olema
  toimunud
  liidus.

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 9 a |
| | Liidu skaalad ja kontroll |
| | 1.
     
  Liidu rümpade klassifitseerimisskaalasid kohaldatakse vastavalt III a lisas sätestatud eeskirjadele järgmistes sektorites: |
| | a) | veise- ja vasikalihasektor täiskasvanud veiserümpade puhul; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 9 a

Liidu skaalad ja kontroll

1.
     
  Liidu rümpade klassifitseerimisskaalasid kohaldatakse vastavalt III a lisas sätestatud eeskirjadele järgmistes sektorites:

a)

veise- ja vasikalihasektor täiskasvanud veiserümpade puhul;

| b) | sealihasektor muude kui aretuseks kasutatud sigade rümpade puhul. |
| --- | --- |

b)

sealihasektor muude kui aretuseks kasutatud sigade rümpade puhul.

Lamba- ja kitselihasektoris võivad liikmesriigid kohaldada liidu lambarümpade klassifitseerimisskaalat vastavalt III a lisa punktis C sätestatud eeskirjadele.

2.
     
  Kohapealseid kontrolle seoses täiskasvanud veiste ja lammaste rümpade klassifitseerimisega viib liidu nimel läbi liidu kontrollikomitee, kuhu kuuluvad komisjoni eksperdid ja liikmesriikide määratud eksperdid. Komitee annab läbiviidud kontrollimistest aru komisjonile ja liikmesriikidele.

Liit kannab teostatud kontrollidest tulenevad kulud.

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 10 | Artikkel 10 |
| Riikliku sekkumise tingimustele vastavad tooted | Riikliku sekkumise tingimustele vastavad tooted |
| Lähtudes
  käesolevas jaos kehtestatud
  tingimustest
  ning
  nõuetest ja -tingimustest
  , mille komisjon
  määrab
  delegeeritud õigusaktidega ja/või rakendusaktidega kindlaks artiklite 18 ja 19 kohaselt, kohaldatakse riiklikku sekkumist järgmiste toodete suhtes: | Vastavalt
  käesolevas jaos kehtestatud
  tingimustele
  ning
  lisanõuetele ja -tingimustele
  , mille komisjon
  võib määrata
  delegeeritud õigusaktidega ja/või rakendusaktidega kindlaks artiklite 18 ja 19 kohaselt, kohaldatakse riiklikku sekkumist järgmiste toodete suhtes: |
| a) | pehme nisu, oder ja mais; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 10

Artikkel 10

Riikliku sekkumise tingimustele vastavad tooted

Riikliku sekkumise tingimustele vastavad tooted

Lähtudes
  käesolevas jaos kehtestatud
  tingimustest
  ning
  nõuetest ja -tingimustest
  , mille komisjon
  määrab
  delegeeritud õigusaktidega ja/või rakendusaktidega kindlaks artiklite 18 ja 19 kohaselt, kohaldatakse riiklikku sekkumist järgmiste toodete suhtes:

Vastavalt
  käesolevas jaos kehtestatud
  tingimustele
  ning
  lisanõuetele ja -tingimustele
  , mille komisjon
  võib määrata
  delegeeritud õigusaktidega ja/või rakendusaktidega kindlaks artiklite 18 ja 19 kohaselt, kohaldatakse riiklikku sekkumist järgmiste toodete suhtes:

a)

pehme nisu, oder ja mais;

| a) | pehme nisu,
  kõva nisu, sorgo,
  oder ja mais; |
| --- | --- |

a)

pehme nisu,
  kõva nisu, sorgo,
  oder ja mais;

| b) | koorimata riis; |
| --- | --- |

b)

koorimata riis;

| b) | koorimata riis; |
| --- | --- |

b)

koorimata riis;

| c) | veise- ja vasikalihasektori värske või jahutatud liha, mis kuulub CN-koodide 0201 10 00 ja 0201 20 20–0201 20 50 alla; |
| --- | --- |

c)

veise- ja vasikalihasektori värske või jahutatud liha, mis kuulub CN-koodide 0201 10 00 ja 0201 20 20–0201 20 50 alla;

| c) | veise- ja vasikalihasektori värske või jahutatud liha, mis kuulub CN-koodide 0201 10 00 ja 0201 20 20–0201 20 50 alla; |
| --- | --- |

c)

veise- ja vasikalihasektori värske või jahutatud liha, mis kuulub CN-koodide 0201 10 00 ja 0201 20 20–0201 20 50 alla;

| d) | või, mis on valmistatud liidu tunnustatud ettevõttes otseselt ja ainult pastöriseeritud koorest, mis on saadud otseselt ja ainult lehmapiimast ning mille piimarasvasisaldus on vähemalt 82 % massist ja maksimaalne veesisaldus 16 % massist; |
| --- | --- |

d)

või, mis on valmistatud liidu tunnustatud ettevõttes otseselt ja ainult pastöriseeritud koorest, mis on saadud otseselt ja ainult lehmapiimast ning mille piimarasvasisaldus on vähemalt 82 % massist ja maksimaalne veesisaldus 16 % massist;

| d) | või, mis on valmistatud liidu tunnustatud ettevõttes otseselt ja ainult pastöriseeritud koorest, mis on saadud otseselt ja ainult lehmapiimast ning mille piimarasvasisaldus on vähemalt 82 % massist ja maksimaalne veesisaldus 16 % massist; |
| --- | --- |

d)

või, mis on valmistatud liidu tunnustatud ettevõttes otseselt ja ainult pastöriseeritud koorest, mis on saadud otseselt ja ainult lehmapiimast ning mille piimarasvasisaldus on vähemalt 82 % massist ja maksimaalne veesisaldus 16 % massist;

| e) | pihustuskuivatuse teel lehmapiimast saadud kõrgeima kvaliteediga lõssipulber, mis on valmistatud liidu tunnustatud ettevõttes ning mille valgusisaldus on vähemalt 34,0 % rasvata kuivekstrakti massist. |
| --- | --- |

e)

pihustuskuivatuse teel lehmapiimast saadud kõrgeima kvaliteediga lõssipulber, mis on valmistatud liidu tunnustatud ettevõttes ning mille valgusisaldus on vähemalt 34,0 % rasvata kuivekstrakti massist.

| e) | pihustuskuivatuse teel lehmapiimast saadud kõrgeima kvaliteediga lõssipulber, mis on valmistatud liidu tunnustatud ettevõttes ning mille valgusisaldus on vähemalt 34,0 % rasvata kuivekstrakti massist. |
| --- | --- |

e)

pihustuskuivatuse teel lehmapiimast saadud kõrgeima kvaliteediga lõssipulber, mis on valmistatud liidu tunnustatud ettevõttes ning mille valgusisaldus on vähemalt 34,0 % rasvata kuivekstrakti massist.

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 11 | Artikkel 11 |
| Riikliku sekkumise ajavahemikud | Riikliku sekkumise ajavahemikud |
| Riiklik sekkumine toimub: | Riiklik sekkumine toimub
  artiklis 10 loetletud toodete puhul aastaringselt. |
| a) | pehme nisu, odra ja maisi puhul 1. novembrist 31. maini; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 11

Artikkel 11

Riikliku sekkumise ajavahemikud

Riikliku sekkumise ajavahemikud

Riiklik sekkumine toimub:

Riiklik sekkumine toimub
  artiklis 10 loetletud toodete puhul aastaringselt.

a)

pehme nisu, odra ja maisi puhul 1. novembrist 31. maini;

| b) | koorimata riisi puhul 1. aprillist 31. juulini; |
| --- | --- |

b)

koorimata riisi puhul 1. aprillist 31. juulini;

| c) | veise- ja vasikaliha puhul kogu turustusaasta jooksul; |
| --- | --- |

c)

veise- ja vasikaliha puhul kogu turustusaasta jooksul;

| d) | või ja lõssipulbri puhul 1. märtsist 31. augustini. |
| --- | --- |

d)

või ja lõssipulbri puhul 1. märtsist 31. augustini.

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 12 | Artikkel 12 |
| Riikliku sekkumise alustamine ja lõpetamine | Riikliku sekkumise alustamine ja lõpetamine |
| 1.   
  Artiklis 11 osutatud ajavahemike jooksul
  : | 1.   
  Riiklikku sekkumist
  : |
| a) | alustatakse
  riiklikku sekkumist
  pehme nisu, või ja lõssipulbri puhul; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 12

Artikkel 12

Riikliku sekkumise alustamine ja lõpetamine

Riikliku sekkumise alustamine ja lõpetamine

1.   
  Artiklis 11 osutatud ajavahemike jooksul
  :

1.   
  Riiklikku sekkumist
  :

a)

alustatakse
  riiklikku sekkumist
  pehme nisu, või ja lõssipulbri puhul;

| a) | alustatakse pehme nisu, või ja lõssipulbri puhul; |
| --- | --- |

a)

alustatakse pehme nisu, või ja lõssipulbri puhul;

| b) | võib
  komisjon rakendusaktidega
  alustada riiklikku sekkumist
  odra, maisi ja koorimata riisi (sealhulgas koorimata riisi eriliigid või -sordid) puhul, kui turuolukord seda nõuab. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. |
| --- | --- |

b)

võib
  komisjon rakendusaktidega
  alustada riiklikku sekkumist
  odra, maisi ja koorimata riisi (sealhulgas koorimata riisi eriliigid või -sordid) puhul, kui turuolukord seda nõuab. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

| b) | alustab
  komisjon rakendusaktidega
  kõva nisu, sorgo,
  odra, maisi ja koorimata riisi (sealhulgas koorimata riisi eriliigid või -sordid) puhul, kui turuolukord seda nõuab. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. |
| --- | --- |

b)

alustab
  komisjon rakendusaktidega
  kõva nisu, sorgo,
  odra, maisi ja koorimata riisi (sealhulgas koorimata riisi eriliigid või -sordid) puhul, kui turuolukord seda nõuab. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

| c) | võib
  komisjon rakendusaktidega
  alustada riiklikku sekkumist
  veise- ja vasikalihasektori puhul, kui liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna artikli 19 punkti a kohaselt
  vastuvõetud
  võrdlusperioodi veise- ja vasikaliha keskmine turuhind, mis on registreeritud
  artikli 18 lõike 8
  kohaselt vastu võetud liidu rümpade klassifitseerimisskaala alusel, langeb vaatlusperioodil alla
  1 560 euro tonni kohta
  . |
| --- | --- |

c)

võib
  komisjon rakendusaktidega
  alustada riiklikku sekkumist
  veise- ja vasikalihasektori puhul, kui liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna artikli 19 punkti a kohaselt
  vastuvõetud
  võrdlusperioodi veise- ja vasikaliha keskmine turuhind, mis on registreeritud
  artikli 18 lõike 8
  kohaselt vastu võetud liidu rümpade klassifitseerimisskaala alusel, langeb vaatlusperioodil alla
  1 560 euro tonni kohta
  .

| c) | alustab
  komisjon
  ilma artikli 162 lõikeid 2 ja 3 kohaldamata vastuvõetud
  rakendusaktidega veise- ja vasikalihasektori puhul, kui liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna artikli 19 punkti a kohaselt
  määratud
  võrdlusperioodi veise- ja vasikaliha keskmine turuhind, mis on registreeritud
  artikli 9 a
  kohaselt vastu võetud liidu rümpade klassifitseerimisskaala alusel, langeb vaatlusperioodil alla
  90 % artikli 7 lõike 1 punktis d kehtestatud võrdlushinnast
  . |
| --- | --- |

c)

alustab
  komisjon
  ilma artikli 162 lõikeid 2 ja 3 kohaldamata vastuvõetud
  rakendusaktidega veise- ja vasikalihasektori puhul, kui liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna artikli 19 punkti a kohaselt
  määratud
  võrdlusperioodi veise- ja vasikaliha keskmine turuhind, mis on registreeritud
  artikli 9 a
  kohaselt vastu võetud liidu rümpade klassifitseerimisskaala alusel, langeb vaatlusperioodil alla
  90 % artikli 7 lõike 1 punktis d kehtestatud võrdlushinnast
  .

2.   Komisjon
  võib
  riikliku sekkumise
  lõpetada
  rakendusaktidega veise- ja vasikalihasektori puhul, kui artikli 19 punkti a kohaselt vastuvõetud võrdlusperioodi jooksul ei ole lõike 1 punktiga c ettenähtud tingimused enam täidetud.

2.   Komisjon
  lõpetab
  riikliku sekkumise
  ilma artikli 162 lõikeid 2 ja 3 kohaldamata vastuvõetud
  rakendusaktidega veise- ja vasikalihasektori puhul, kui artikli 19 punkti 
  a
  kohaselt vastuvõetud võrdlusperioodi jooksul ei ole lõike 1 punktiga c ettenähtud tingimused enam täidetud.

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 13 | Artikkel 13 |
| Kokkuostmine kindlaksmääratud hinnaga või hankemenetluse teel | Kokkuostmine kindlaksmääratud hinnaga või hankemenetluse teel |
| 1.   Kui on alustatud
  a
  rtikli 12 lõike 1 punkti a kohast riiklikku sekkumist, on iga artiklis 11 osutatud perioodi puhul kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmise aluseks järgmised piirmäärad: | 1.   Kui on alustatud artikli 12 lõike 1 punkti a kohast riiklikku sekkumist, on iga artiklis 11 osutatud perioodi puhul
  artikli 14 lõikes 2
  kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmise aluseks järgmised piirmäärad: |
| a) | pehme nisu puhul 3 miljonit tonni; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 13

Artikkel 13

Kokkuostmine kindlaksmääratud hinnaga või hankemenetluse teel

Kokkuostmine kindlaksmääratud hinnaga või hankemenetluse teel

1.   Kui on alustatud
  a
  rtikli 12 lõike 1 punkti a kohast riiklikku sekkumist, on iga artiklis 11 osutatud perioodi puhul kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmise aluseks järgmised piirmäärad:

1.   Kui on alustatud artikli 12 lõike 1 punkti a kohast riiklikku sekkumist, on iga artiklis 11 osutatud perioodi puhul
  artikli 14 lõikes 2
  kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmise aluseks järgmised piirmäärad:

a)

pehme nisu puhul 3 miljonit tonni;

| a) | pehme nisu puhul 3 miljonit tonni; |
| --- | --- |

a)

pehme nisu puhul 3 miljonit tonni;

| b) | või puhul
  30 000 tonni
  ; |
| --- | --- |

b)

või puhul
  30 000 tonni
  ;

| b) | või puhul
  70 000 tonni
  ; |
| --- | --- |

b)

või puhul
  70 000 tonni
  ;

| c) | lõssipulbri puhul 109 000 tonni. |
| --- | --- |

c)

lõssipulbri puhul 109 000 tonni.

| c) | lõssipulbri puhul 109 000 tonni. |
| --- | --- |

c)

lõssipulbri puhul 109 000 tonni.

2.   Kui on alustatud artikli 12 lõike 1 kohast riiklikku sekkumist, toimub kokkuost hankemenetluse teel, et määrata kindlaks maksimaalne kokkuostuhind:

2.   Kui on alustatud artikli 12 lõike 1 kohast riiklikku sekkumist, toimub kokkuost hankemenetluse teel, et määrata kindlaks maksimaalne kokkuostuhind:

| a) | pehme nisu, või ja lõssipulbri puhul, mis ületavad lõikes 1 osutatud piirmäärasid, |
| --- | --- |

a)

pehme nisu, või ja lõssipulbri puhul, mis ületavad lõikes 1 osutatud piirmäärasid,

| a) | pehme nisu, või ja lõssipulbri puhul, mis ületavad lõikes 1 osutatud piirmäärasid, |
| --- | --- |

a)

pehme nisu, või ja lõssipulbri puhul, mis ületavad lõikes 1 osutatud piirmäärasid,

| b) | odra, maisi, koorimata riisi, veise- ja vasikaliha puhul. |
| --- | --- |

b)

odra, maisi, koorimata riisi, veise- ja vasikaliha puhul.

| b) | kõva nisu, sorgo,
  odra, maisi, koorimata riisi, veise- ja vasikaliha puhul. |
| --- | --- |

b)

kõva nisu, sorgo,
  odra, maisi, koorimata riisi, veise- ja vasikaliha puhul.

Eriliste ja nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võib komisjon rakendusaktidega piirata liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna hankemenetlusi või artikli 14 lõike 2 kohaselt registreeritud keskmise turuhinna alusel määrata riikliku sekkumise jaoks kindlaks kokkuostuhinnad liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Eriliste ja nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võib komisjon rakendusaktidega piirata liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna hankemenetlusi või artikli 14 lõike 2 kohaselt registreeritud keskmise turuhinna alusel määrata riikliku sekkumise jaoks kindlaks kokkuostuhinnad liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 14 | Artikkel 14 |
| Riikliku sekkumise hinnad | Riikliku sekkumise hinnad |
| 1.   Riikliku sekkumise hinnad: | 1.   Riikliku sekkumise hinnad: |
| a) | riikliku sekkumise raames kokku ostetavate toodete hind, kui riiklik sekkumine toimub kindlaksmääratud hinna alusel või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 14

Artikkel 14

Riikliku sekkumise hinnad

Riikliku sekkumise hinnad

1.   Riikliku sekkumise hinnad:

1.   Riikliku sekkumise hinnad:

a)

riikliku sekkumise raames kokku ostetavate toodete hind, kui riiklik sekkumine toimub kindlaksmääratud hinna alusel või

| a) | riikliku sekkumise raames kokku ostetavate toodete hind, kui riiklik sekkumine toimub kindlaksmääratud hinna alusel või |
| --- | --- |

a)

riikliku sekkumise raames kokku ostetavate toodete hind, kui riiklik sekkumine toimub kindlaksmääratud hinna alusel või

| b) | maksimaalne hind, millega riikliku sekkumise tingimustele vastavaid tooteid võib kokku osta, kui riiklik sekkumine toimub hankemenetluse teel. |
| --- | --- |

b)

maksimaalne hind, millega riikliku sekkumise tingimustele vastavaid tooteid võib kokku osta, kui riiklik sekkumine toimub hankemenetluse teel.

| b) | maksimaalne hind, millega riikliku sekkumise tingimustele vastavaid tooteid võib kokku osta, kui riiklik sekkumine toimub hankemenetluse teel. |
| --- | --- |

b)

maksimaalne hind, millega riikliku sekkumise tingimustele vastavaid tooteid võib kokku osta, kui riiklik sekkumine toimub hankemenetluse teel.

2.   Riikliku sekkumise hinnatase:

2.   Riikliku sekkumise hinnatase:

| a) | pehme nisu, odra, maisi, koorimata riisi ja lõssipulbri puhul vastab hinnatase kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmisel asjaomastele artiklis 7 kindlaksmääratud võrdlushindadele ning hankemenetluse teel toimunud kokkuostu puhul ei ületa hinnatase vastavaid võrdlushindu; |
| --- | --- |

a)

pehme nisu, odra, maisi, koorimata riisi ja lõssipulbri puhul vastab hinnatase kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmisel asjaomastele artiklis 7 kindlaksmääratud võrdlushindadele ning hankemenetluse teel toimunud kokkuostu puhul ei ületa hinnatase vastavaid võrdlushindu;

| a) | pehme nisu,
  kõva nisu, sorgo,
  odra, maisi, koorimata riisi ja lõssipulbri puhul vastab hinnatase kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmisel asjaomastele artiklis 7 kindlaksmääratud võrdlushindadele ning hankemenetluse teel toimunud kokkuostu puhul ei ületa hinnatase vastavaid võrdlushindu; |
| --- | --- |

a)

pehme nisu,
  kõva nisu, sorgo,
  odra, maisi, koorimata riisi ja lõssipulbri puhul vastab hinnatase kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmisel asjaomastele artiklis 7 kindlaksmääratud võrdlushindadele ning hankemenetluse teel toimunud kokkuostu puhul ei ületa hinnatase vastavaid võrdlushindu;

| b) | või puhul on hinnatase kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmisel 90 % artiklis 7 kindlaksmääratud võrdlushinnast ning hankemenetluse teel toimunud kokkuostu puhul ei ületa hinnatase 90 % võrdlushinnast. |
| --- | --- |

b)

või puhul on hinnatase kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmisel 90 % artiklis 7 kindlaksmääratud võrdlushinnast ning hankemenetluse teel toimunud kokkuostu puhul ei ületa hinnatase 90 % võrdlushinnast.

| b) | või puhul on hinnatase kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmisel 90 % artiklis 7 kindlaksmääratud võrdlushinnast ning hankemenetluse teel toimunud kokkuostu puhul ei ületa hinnatase 90 % võrdlushinnast. |
| --- | --- |

b)

või puhul on hinnatase kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmisel 90 % artiklis 7 kindlaksmääratud võrdlushinnast ning hankemenetluse teel toimunud kokkuostu puhul ei ületa hinnatase 90 % võrdlushinnast.

| c) | ei ületa veise- ja vasikaliha puhul
  artikli 12 lõike 1 punktis c osutatud hinda
  . |
| --- | --- |

c)

ei ületa veise- ja vasikaliha puhul
  artikli 12 lõike 1 punktis c osutatud hinda
  .

| c) | ei ületa veise- ja vasikaliha puhul
  90 % artikli 7 lõike 1 punktis d kehtestatud võrdlushinnast
  . |
| --- | --- |

c)

ei ületa veise- ja vasikaliha puhul
  90 % artikli 7 lõike 1 punktis d kehtestatud võrdlushinnast
  .

3.   Lõikes 1 ja 2 osutatud riikliku sekkumise hinnad ei piira pehme nisu, odra, maisi ja koorimata riisi puhul kvaliteedist tulenevat hinna tõstmist või alandamist.
  Võttes arvesse vajadust tagada tootmise suunatust teatavatele koorimata riisi liikidele, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks riikliku sekkumise hinna tõstmised või alandamised.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud riikliku sekkumise hinnad ei piira pehme nisu,
  kõva nisu, sorgo,
  odra, maisi ja koorimata riisi puhul kvaliteedist tulenevat hinna tõstmist või alandamist.

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 15 | Artikkel 15 |
| Riiklikest sekkumisvarudest müümise üldpõhimõtted | Riiklikest sekkumisvarudest müümise üldpõhimõtted |
| Riikliku sekkumise raames ostetud tooteid müües tuleb: | 1.
     Riikliku sekkumise raames ostetud tooteid müües tuleb: |
| a) | vältida turu mis tahes häirimist, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 15

Artikkel 15

Riiklikest sekkumisvarudest müümise üldpõhimõtted

Riiklikest sekkumisvarudest müümise üldpõhimõtted

Riikliku sekkumise raames ostetud tooteid müües tuleb:

1.
     Riikliku sekkumise raames ostetud tooteid müües tuleb:

a)

vältida turu mis tahes häirimist,

| a) | vältida turu mis tahes häirimist, |
| --- | --- |

a)

vältida turu mis tahes häirimist,

| b) | tagada ostjate võrdne ligipääs kaupadele ja võrdne kohtlemine ning |
| --- | --- |

b)

tagada ostjate võrdne ligipääs kaupadele ja võrdne kohtlemine ning

| b) | tagada ostjate võrdne ligipääs kaupadele ja võrdne kohtlemine ning |
| --- | --- |

b)

tagada ostjate võrdne ligipääs kaupadele ja võrdne kohtlemine ning

| c) | järgida aluslepingu artikli 218 alusel sõlmitud kokkulepetest tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

c)

järgida aluslepingu artikli 218 alusel sõlmitud kokkulepetest tulenevaid kohustusi.

| c) | järgida aluslepingu artikli 218 alusel sõlmitud kokkulepetest tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

c)

järgida aluslepingu artikli 218 alusel sõlmitud kokkulepetest tulenevaid kohustusi.

Tooteid võib võõrandada, tehes need kättesaadavaks määruses (EL) nr [...] sätestatud liidus enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi jaoks
  , kui see on programmis ette nähtud
  . Sel juhul vastab selliste toodete arvestuslik väärtus artikli 14 lõikes 2 osutatud asjaomasele kindlaksmääratud riikliku sekkumise hinnatasemele.

2.
     Tooteid võib võõrandada, tehes need kättesaadavaks määruses (EL) nr [...] sätestatud liidus enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi jaoks. Sel juhul vastab selliste toodete arvestuslik väärtus artikli 14 lõikes 2 osutatud asjaomasele kindlaksmääratud riikliku sekkumise hinnatasemele.

2 a.
     
  Igal aastal teeb komisjon avalikuks tingimused, mille alusel riiklikke sekkumisvarusid eelmise aasta jooksul müüdi.

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui
  käesolevas jaos sätestatud
  tingimustest
  ning komisjoni poolt delegeeritud õigusaktidega ja/või rakendusaktidega vastavalt artiklitele 17–19 vastuvõetud
  nõuetest ja tingimustest ei tulene teisiti,
  võib eraladustusabi anda järgmistele toodetele: | Kooskõlas
  käesolevas jaos sätestatud
  tingimustega
  ning komisjoni poolt delegeeritud õigusaktidega ja/või rakendusaktidega vastavalt artiklitele 17–19 vastuvõetud
  lisanõuete ja -tingimustega
  võib eraladustusabi anda järgmistele toodetele: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui
  käesolevas jaos sätestatud
  tingimustest
  ning komisjoni poolt delegeeritud õigusaktidega ja/või rakendusaktidega vastavalt artiklitele 17–19 vastuvõetud
  nõuetest ja tingimustest ei tulene teisiti,
  võib eraladustusabi anda järgmistele toodetele:

Kooskõlas
  käesolevas jaos sätestatud
  tingimustega
  ning komisjoni poolt delegeeritud õigusaktidega ja/või rakendusaktidega vastavalt artiklitele 17–19 vastuvõetud
  lisanõuete ja -tingimustega
  võib eraladustusabi anda järgmistele toodetele:

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | oliiviõli; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

oliiviõli;

| b) | oliiviõli
  ja lauaoliivid
  ; |
| --- | --- |

b)

oliiviõli
  ja lauaoliivid
  ;

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | e a) | juustud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

e a)

juustud;

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 17 | Artikkel 17 |
| Abi andmise tingimused | Abi andmise tingimused |
| 1.   Komisjonile antakse vajaduse korral artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada turu läbipaistvuse tagamiseks tingimused, mille kohaselt
  võib otsustada
  anda eraladustusabi artiklis 16 loetletud toodete puhul, võttes arvesse asjaomaste toodete registreeritud liidu keskmisi turuhindu ja võrdlushindu
  või
  vajadust reageerida eriti keerulisele turuolukorrale või sektori majandusarengule ühes või enamas liikmesriigis. | 1.   Komisjonile antakse vajaduse korral artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada turu läbipaistvuse tagamiseks tingimused, mille kohaselt
  võidakse otsustada
  anda eraladustusabi artiklis 16 loetletud toodete puhul, võttes arvesse: |
| | a) | asjaomaste toodete registreeritud liidu keskmisi turuhindu ja võrdlushindu
  ning tootmiskulusid ja/või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 17

Artikkel 17

Abi andmise tingimused

Abi andmise tingimused

1.   Komisjonile antakse vajaduse korral artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada turu läbipaistvuse tagamiseks tingimused, mille kohaselt
  võib otsustada
  anda eraladustusabi artiklis 16 loetletud toodete puhul, võttes arvesse asjaomaste toodete registreeritud liidu keskmisi turuhindu ja võrdlushindu
  või
  vajadust reageerida eriti keerulisele turuolukorrale või sektori majandusarengule ühes või enamas liikmesriigis.

1.   Komisjonile antakse vajaduse korral artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada turu läbipaistvuse tagamiseks tingimused, mille kohaselt
  võidakse otsustada
  anda eraladustusabi artiklis 16 loetletud toodete puhul, võttes arvesse:

a)

asjaomaste toodete registreeritud liidu keskmisi turuhindu ja võrdlushindu
  ning tootmiskulusid ja/või

| b) | vajadust reageerida
  õigeaegselt
  eriti keerulisele turuolukorrale või sektori majandusarengule
  , millest üks avaldab või mis mõlemad avaldavad märkimisväärset mõju tootjate kasumimarginaalidele
  ühes või enamas liikmesriigis
  ja/või |
| --- | --- |

b)

vajadust reageerida
  õigeaegselt
  eriti keerulisele turuolukorrale või sektori majandusarengule
  , millest üks avaldab või mis mõlemad avaldavad märkimisväärset mõju tootjate kasumimarginaalidele
  ühes või enamas liikmesriigis
  ja/või

| b a) | teatavate sektorite eripärasid või tootmise hooajalisust teatavates liikmesriikides
  . |
| --- | --- |

b a)

teatavate sektorite eripärasid või tootmise hooajalisust teatavates liikmesriikides
  .

2.   Komisjon võib otsustada rakendusaktidega anda eraladustusabi artiklis 16 loetletud toodete puhul, võttes arvesse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tingimusi. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

2.   Komisjon võib otsustada rakendusaktidega anda eraladustusabi artiklis 16 loetletud toodete puhul, võttes arvesse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tingimusi. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

3.   Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks artiklis 16 sätestatud eraladustusabi eelnevalt või pakkumismenetluste teel. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

3.   Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks artiklis 16 sätestatud eraladustusabi eelnevalt või pakkumismenetluste teel. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

4.   Komisjon võib rakendusaktidega piirata eraladustusabi andmist või määrata kindlaks eraladustusabi liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna kohta registreeritud keskmise turuhinna alusel. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

4.   Komisjon võib rakendusaktidega piirata eraladustusabi andmist või määrata kindlaks eraladustusabi liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna kohta registreeritud keskmise turuhinna
  ning taotlejate kasumimarginaalide
  alusel. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

II osa – I jaotis – I peatükk – jagu 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| | Artikkel 17 a |
| | Ajutise turult kõrvaldamisega seotud tegevuse koordineerimine |
| | 1.
     
  Selleks et ennetada turgude tõsist tasakaalustamatust või taastada nende tavapärane toimimine tõsise häire korral, võivad käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud sektoritega seotud tootjaorganisatsioonide liidud, mida käsitletakse käesoleva määruse artikli 110 tähenduses esindavana, luua ja käivitada süsteemi, millega koordineeritakse ajutist turult kõrvaldamist nende liikmete poolt. |
| | Nimetatud sätteid kohaldatakse nii, et need ei piira käesoleva määruse IV osa ning need jäävad väljapoole aluslepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamisala. |
| | 2.
     
  Kui tootjaorganisatsioonide liit otsustab selle süsteemi käivitada, siis kehtib see kõikidele selle liikmetele. |
| | 3.
     
  Süsteemi rahastatakse: |
| | a) | liikmesorganisatsioonide ja/või tootjaorganisatsioonide liidu enda rahalistest sissemaksetest ning vajaduse korral |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 17 a

Ajutise turult kõrvaldamisega seotud tegevuse koordineerimine

1.
     
  Selleks et ennetada turgude tõsist tasakaalustamatust või taastada nende tavapärane toimimine tõsise häire korral, võivad käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud sektoritega seotud tootjaorganisatsioonide liidud, mida käsitletakse käesoleva määruse artikli 110 tähenduses esindavana, luua ja käivitada süsteemi, millega koordineeritakse ajutist turult kõrvaldamist nende liikmete poolt.

Nimetatud sätteid kohaldatakse nii, et need ei piira käesoleva määruse IV osa ning need jäävad väljapoole aluslepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamisala.

2.
     
  Kui tootjaorganisatsioonide liit otsustab selle süsteemi käivitada, siis kehtib see kõikidele selle liikmetele.

3.
     
  Süsteemi rahastatakse:

a)

liikmesorganisatsioonide ja/või tootjaorganisatsioonide liidu enda rahalistest sissemaksetest ning vajaduse korral

| b) | artiklis 8 osutatud liidu rahalisest abist komisjoni kehtestatud tingimustel artikli 18 lõike 9 a punkti c kohaselt, mis ei tohi ühelgi juhul olla rohkem kui 50 % kogukuludest. |
| --- | --- |

b)

artiklis 8 osutatud liidu rahalisest abist komisjoni kehtestatud tingimustel artikli 18 lõike 9 a punkti c kohaselt, mis ei tohi ühelgi juhul olla rohkem kui 50 % kogukuludest.

4.
     
  Komisjonile antakse vastavalt artiklile 160 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, tagamaks, et nimetatud süsteemi toimimisviis on kooskõlas ÜPP eesmärkidega ja ei takista siseturu tõrgeteta toimimist.

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

II osa – I jaotis – I peatükk – jagu 4 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4. jagu | 4. jagu |
| RIIKLIKU SEKKUMISE
  JA
  ERALADUSTUSABI ÜHISSÄTTED | RIIKLIKU SEKKUMISE, ERALADUSTUSABI
  JA AJUTISE TURULT KÕRVALDAMISE KOORDINEERIMISE SÜSTEEMI ABI
  ÜHISSÄTTED |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4. jagu

4. jagu

RIIKLIKU SEKKUMISE
  JA
  ERALADUSTUSABI ÜHISSÄTTED

RIIKLIKU SEKKUMISE, ERALADUSTUSABI
  JA AJUTISE TURULT KÕRVALDAMISE KOORDINEERIMISE SÜSTEEMI ABI
  ÜHISSÄTTED

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 18 | Artikkel 18 |
| Delegeeritud volitused | Delegeeritud volitused |
| 1.   Komisjonile antakse artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 2–9 loetletud meetmete kohta. | 1.   Komisjonile antakse artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 2–9 loetletud meetmete kohta. |
| 2.   Võttes arvesse eri sektorite eripära, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega lisaks käesolevas määruses sätestatud nõuetele võtta vastu nõuded ja tingimused, millele peavad vastama riikliku sekkumise raames kokkuostetavad tooted ja eraladustusabi süsteemi alusel ladustatavad tooted. Kõnealused nõuded ja tingimused aitavad tagada kokkuostetavate ja ladustavate toodete abikõlblikkuse ja kvaliteedi seoses kvaliteedigruppide, kvaliteediklasside, kategooriate, koguste, pakendamise, märgistuse, maksimumvanuse ja säilitamisega ning toodete etapiga, mille suhtes riiklik sekkumishind ja eraladustusabi kehtivad. | 2.   Võttes arvesse eri sektorite eripära, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega lisaks käesolevas määruses sätestatud nõuetele võtta vastu nõuded ja tingimused, millele peavad vastama riikliku sekkumise raames kokkuostetavad tooted ja eraladustusabi süsteemi alusel ladustatavad tooted. Kõnealused nõuded ja tingimused aitavad tagada kokkuostetavate ja ladustavate toodete abikõlblikkuse ja kvaliteedi seoses kvaliteedigruppide, kvaliteediklasside, kategooriate, koguste, pakendamise, märgistuse, maksimumvanuse ja säilitamisega ning toodete etapiga, mille suhtes riiklik sekkumishind ja eraladustusabi kehtivad. |
| 3.   Võttes arvesse teravilja- ja koorimata riisi sektori eripära, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega kehtestada artikli 14 lõikes 3 osutatud kvaliteedist tuleneva hinna tõstmise või alandamise nii pehme nisu, odra, maisi ja koorimata riisi kokkuostu kui ka müügi puhul. | 3.   Võttes arvesse teravilja- ja koorimata riisi sektori eripära, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega kehtestada artikli 14 lõikes 3 osutatud kvaliteedist tuleneva hinna tõstmise või alandamise nii pehme nisu,
  kõva nisu, sorgo,
  odra, maisi ja koorimata riisi kokkuostu kui ka müügi puhul. |
| | 3 a.
     
  Võttes arvesse teatavate põllumajandusettevõtete suurt hooajalisust ja/või nende eriolemust mõnes liikmesriigis või piirkonnas, võib komisjon sätestada delegeeritud õigusaktidega eri objektiivsed tingimused ja näitajad, mis õigustavad eraladustamist. |
| 4.   Võttes arvesse veise- ja vasikalihasektori eripära, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega võtta vastu eeskirjad seoses makseasutuste kohustusega, et kogu veiseliha oleks konditustatud pärast ülevõtmist ja enne lõplikku ladustamist. | 4.   Võttes arvesse veise- ja vasikalihasektori eripära, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega võtta vastu eeskirjad seoses makseasutuste kohustusega, et kogu veiseliha oleks konditustatud pärast ülevõtmist ja enne lõplikku ladustamist. |
| 5.   Võttes arvesse eri olukordi sekkumisvarude ladustamisel liidus ja selleks, et tagada ettevõtjatele piisav juurdepääs riiklikule sekkumisele, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu: | 5.   Võttes arvesse eri olukordi sekkumisvarude ladustamisel liidus ja selleks, et tagada ettevõtjatele piisav juurdepääs riiklikule sekkumisele, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu: |
| a) | nõuded, mida sekkumiskeskuste ladustuskohtades tuleb riikliku sekkumise korras kokkuostetavate toodete puhul järgida, sealhulgas eeskirjad ladustuskohtade minimaalse laomahu, heas seisukorras vastuvõetud toodete hoidmise tehniliste nõuete ning ladustamisperioodi lõppemisel toodete müügi kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 18

Artikkel 18

Delegeeritud volitused

Delegeeritud volitused

1.   Komisjonile antakse artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 2–9 loetletud meetmete kohta.

1.   Komisjonile antakse artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 2–9 loetletud meetmete kohta.

2.   Võttes arvesse eri sektorite eripära, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega lisaks käesolevas määruses sätestatud nõuetele võtta vastu nõuded ja tingimused, millele peavad vastama riikliku sekkumise raames kokkuostetavad tooted ja eraladustusabi süsteemi alusel ladustatavad tooted. Kõnealused nõuded ja tingimused aitavad tagada kokkuostetavate ja ladustavate toodete abikõlblikkuse ja kvaliteedi seoses kvaliteedigruppide, kvaliteediklasside, kategooriate, koguste, pakendamise, märgistuse, maksimumvanuse ja säilitamisega ning toodete etapiga, mille suhtes riiklik sekkumishind ja eraladustusabi kehtivad.

2.   Võttes arvesse eri sektorite eripära, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega lisaks käesolevas määruses sätestatud nõuetele võtta vastu nõuded ja tingimused, millele peavad vastama riikliku sekkumise raames kokkuostetavad tooted ja eraladustusabi süsteemi alusel ladustatavad tooted. Kõnealused nõuded ja tingimused aitavad tagada kokkuostetavate ja ladustavate toodete abikõlblikkuse ja kvaliteedi seoses kvaliteedigruppide, kvaliteediklasside, kategooriate, koguste, pakendamise, märgistuse, maksimumvanuse ja säilitamisega ning toodete etapiga, mille suhtes riiklik sekkumishind ja eraladustusabi kehtivad.

3.   Võttes arvesse teravilja- ja koorimata riisi sektori eripära, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega kehtestada artikli 14 lõikes 3 osutatud kvaliteedist tuleneva hinna tõstmise või alandamise nii pehme nisu, odra, maisi ja koorimata riisi kokkuostu kui ka müügi puhul.

3.   Võttes arvesse teravilja- ja koorimata riisi sektori eripära, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega kehtestada artikli 14 lõikes 3 osutatud kvaliteedist tuleneva hinna tõstmise või alandamise nii pehme nisu,
  kõva nisu, sorgo,
  odra, maisi ja koorimata riisi kokkuostu kui ka müügi puhul.

3 a.
     
  Võttes arvesse teatavate põllumajandusettevõtete suurt hooajalisust ja/või nende eriolemust mõnes liikmesriigis või piirkonnas, võib komisjon sätestada delegeeritud õigusaktidega eri objektiivsed tingimused ja näitajad, mis õigustavad eraladustamist.

4.   Võttes arvesse veise- ja vasikalihasektori eripära, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega võtta vastu eeskirjad seoses makseasutuste kohustusega, et kogu veiseliha oleks konditustatud pärast ülevõtmist ja enne lõplikku ladustamist.

4.   Võttes arvesse veise- ja vasikalihasektori eripära, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega võtta vastu eeskirjad seoses makseasutuste kohustusega, et kogu veiseliha oleks konditustatud pärast ülevõtmist ja enne lõplikku ladustamist.

5.   Võttes arvesse eri olukordi sekkumisvarude ladustamisel liidus ja selleks, et tagada ettevõtjatele piisav juurdepääs riiklikule sekkumisele, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu:

5.   Võttes arvesse eri olukordi sekkumisvarude ladustamisel liidus ja selleks, et tagada ettevõtjatele piisav juurdepääs riiklikule sekkumisele, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu:

a)

nõuded, mida sekkumiskeskuste ladustuskohtades tuleb riikliku sekkumise korras kokkuostetavate toodete puhul järgida, sealhulgas eeskirjad ladustuskohtade minimaalse laomahu, heas seisukorras vastuvõetud toodete hoidmise tehniliste nõuete ning ladustamisperioodi lõppemisel toodete müügi kohta;

| a) | nõuded, mida sekkumiskeskuste ladustuskohtades tuleb riikliku sekkumise korras kokkuostetavate toodete puhul järgida, sealhulgas eeskirjad ladustuskohtade minimaalse laomahu, heas seisukorras vastuvõetud toodete hoidmise tehniliste nõuete ning ladustamisperioodi lõppemisel toodete müügi kohta; |
| --- | --- |

a)

nõuded, mida sekkumiskeskuste ladustuskohtades tuleb riikliku sekkumise korras kokkuostetavate toodete puhul järgida, sealhulgas eeskirjad ladustuskohtade minimaalse laomahu, heas seisukorras vastuvõetud toodete hoidmise tehniliste nõuete ning ladustamisperioodi lõppemisel toodete müügi kohta;

| b) | eeskirjad seoses liikmesriikidesse ladustamisele jäävate väikeste koguste müügiga, mida liikmesriigid teevad omal vastutusel ja sama menetluse alusel, mida kohaldatakse liidus; ning eeskirjad, milles käsitletakse otsemüügi selliseid koguseid, mida ei ole enam võimalik uuesti originaalpakendisse tagasi panna või mille tarbimisväärtus on langenud; |
| --- | --- |

b)

eeskirjad seoses liikmesriikidesse ladustamisele jäävate väikeste koguste müügiga, mida liikmesriigid teevad omal vastutusel ja sama menetluse alusel, mida kohaldatakse liidus; ning eeskirjad, milles käsitletakse otsemüügi selliseid koguseid, mida ei ole enam võimalik uuesti originaalpakendisse tagasi panna või mille tarbimisväärtus on langenud;

| b) | eeskirjad seoses liikmesriikidesse ladustamisele jäävate väikeste koguste müügiga, mida liikmesriigid teevad omal vastutusel ja sama menetluse alusel, mida kohaldatakse liidus; ning eeskirjad, milles käsitletakse otsemüügi selliseid koguseid, mida ei ole enam võimalik uuesti originaalpakendisse tagasi panna või mille tarbimisväärtus on langenud; |
| --- | --- |

b)

eeskirjad seoses liikmesriikidesse ladustamisele jäävate väikeste koguste müügiga, mida liikmesriigid teevad omal vastutusel ja sama menetluse alusel, mida kohaldatakse liidus; ning eeskirjad, milles käsitletakse otsemüügi selliseid koguseid, mida ei ole enam võimalik uuesti originaalpakendisse tagasi panna või mille tarbimisväärtus on langenud;

| c) | eeskirjad, milles käsitletakse toodete ladustamist sellises liikmesriigis ja väljaspool seda liikmesriiki, kes vastutab toodete ja selliste toodete töötlemise eest seoses tollimaksude ning muude vastavalt ühisele põllumajanduspoliitikale eraldatavate või sissenõutavate summadega. |
| --- | --- |

c)

eeskirjad, milles käsitletakse toodete ladustamist sellises liikmesriigis ja väljaspool seda liikmesriiki, kes vastutab toodete ja selliste toodete töötlemise eest seoses tollimaksude ning muude vastavalt ühisele põllumajanduspoliitikale eraldatavate või sissenõutavate summadega.

| c) | eeskirjad, milles käsitletakse toodete ladustamist sellises liikmesriigis ja väljaspool seda liikmesriiki, kes vastutab toodete ja selliste toodete töötlemise eest seoses tollimaksude ning muude vastavalt ühisele põllumajanduspoliitikale eraldatavate või sissenõutavate summadega. |
| --- | --- |

c)

eeskirjad, milles käsitletakse toodete ladustamist sellises liikmesriigis ja väljaspool seda liikmesriiki, kes vastutab toodete ja selliste toodete töötlemise eest seoses tollimaksude ning muude vastavalt ühisele põllumajanduspoliitikale eraldatavate või sissenõutavate summadega.

| c a) | tingimused, mille kohaselt võib otsustada, et eraladustuslepingute alusel ladustatud tooteid võib uuesti turustada või müüa. |
| --- | --- |

c a)

tingimused, mille kohaselt võib otsustada, et eraladustuslepingute alusel ladustatud tooteid võib uuesti turustada või müüa.

6.   Võttes arvesse vajadust tagada eraladustamise puhul soovitud tulemuse saavutamine turul, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega:

6.   Võttes arvesse vajadust tagada eraladustamise puhul soovitud tulemuse saavutamine turul, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega:

| a) | võtta vastu meetmed tasutava abisumma vähendamiseks, kui ladustatav kogus on väiksem, kui lepingus ette nähtud; |
| --- | --- |

a)

võtta vastu meetmed tasutava abisumma vähendamiseks, kui ladustatav kogus on väiksem, kui lepingus ette nähtud;

| a) | võtta vastu meetmed tasutava abisumma vähendamiseks, kui ladustatav kogus on väiksem, kui lepingus ette nähtud; |
| --- | --- |

a)

võtta vastu meetmed tasutava abisumma vähendamiseks, kui ladustatav kogus on väiksem, kui lepingus ette nähtud;

| b) | kehtestada ettemakse andmise tingimused. |
| --- | --- |

b)

kehtestada ettemakse andmise tingimused.

| b) | kehtestada ettemakse andmise tingimused. |
| --- | --- |

b)

kehtestada ettemakse andmise tingimused.

7.   Võttes arvesse ettevõtjate õigusi ja kohustusi riiklikus sekkumises osalemisel või eraladustamise puhul, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega võtta vastu eeskirjad seoses:

7.   Võttes arvesse ettevõtjate õigusi ja kohustusi riiklikus sekkumises osalemisel või eraladustamise puhul, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega võtta vastu eeskirjad seoses:

| a) | hankemenetlustega, millega tagatakse võrdne juurdepääs kaupadele ja ettevõtjate võrdne kohtlemine; |
| --- | --- |

a)

hankemenetlustega, millega tagatakse võrdne juurdepääs kaupadele ja ettevõtjate võrdne kohtlemine;

| a) | hankemenetlustega, millega tagatakse võrdne juurdepääs kaupadele ja ettevõtjate võrdne kohtlemine; |
| --- | --- |

a)

hankemenetlustega, millega tagatakse võrdne juurdepääs kaupadele ja ettevõtjate võrdne kohtlemine;

| b) | ettevõtjate vastavusega tingimustele; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjate vastavusega tingimustele;

| b) | ettevõtjate vastavusega tingimustele; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjate vastavusega tingimustele;

| c) | tagatise esitamisega, selleks et ettevõtjad täitaksid oma kohustusi. |
| --- | --- |

c)

tagatise esitamisega, selleks et ettevõtjad täitaksid oma kohustusi.

| c) | tagatise esitamisega, selleks et ettevõtjad täitaksid oma kohustusi. |
| --- | --- |

c)

tagatise esitamisega, selleks et ettevõtjad täitaksid oma kohustusi.

7 a.
     
  Võttes arvesse tehnika arengut ja sektorite vajadusi, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 160 vastu delegeeritud õigusakte, millega kohandatakse ja ajakohastatakse III a lisas sätestatud täiskasvanud veiste rümpade, searümpade ja lambarümpade klassifitseerimist, identifitseerimist ja esitlemist käsitlevaid sätteid.

7 b.
     
  Võttes arvesse, et on vaja standardida eri toodete esitlemist turu läbipaistvuse parandamise ja hindade registreerimise eesmärgil ja seoses turusekkumise korra kohaldamisega riikliku sekkumise või eraladustuse vormis veise- ja vasikaliha- ning sealiha- ja lambalihasektoris, on komisjon volitatud delegeeritud õigusaktidega:

| a) | kehtestatama sätted klassifitseerimise, liigitamise (sealhulgas automatiseeritud liigitustehnikaid kasutades), esitlemise, tailihasisalduse ning rümpade identifitseerimise, kaalumise ja märgistamise kohta; |
| --- | --- |

a)

kehtestatama sätted klassifitseerimise, liigitamise (sealhulgas automatiseeritud liigitustehnikaid kasutades), esitlemise, tailihasisalduse ning rümpade identifitseerimise, kaalumise ja märgistamise kohta;

| b) | kehtestama eeskirjad liidu keskmiste hindade arvutamise kohta ja ettevõtjate kohustuse kohta esitada teavet veise-, sea- ja lambarümpade kohta, eelkõige seoses turu- ja tüüpiliste hindadega. |
| --- | --- |

b)

kehtestama eeskirjad liidu keskmiste hindade arvutamise kohta ja ettevõtjate kohustuse kohta esitada teavet veise-, sea- ja lambarümpade kohta, eelkõige seoses turu- ja tüüpiliste hindadega.

7 c.
     
  Võttes arvesse eriomadusi ELis, on komisjon volitatud võtma vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse erandid sätetest, eelkõige:

| a) | nähakse ette erandid, mida liikmesriigid võivad kohaldada tapamajade suhtes, milles tapetakse vähe veiseid; |
| --- | --- |

a)

nähakse ette erandid, mida liikmesriigid võivad kohaldada tapamajade suhtes, milles tapetakse vähe veiseid;

| b) | lubatakse liikmesriikidel loobuda searümpade klassifitseerimisskaala kohaldamisest ning kasutada hindamiskriteeriume lisaks kaalule ja hinnangulisele tailihasisaldusele. |
| --- | --- |

b)

lubatakse liikmesriikidel loobuda searümpade klassifitseerimisskaala kohaldamisest ning kasutada hindamiskriteeriume lisaks kaalule ja hinnangulisele tailihasisaldusele.

7 d.
     
  Võttes arvesse, et on vaja tagada, et liidu kontrollikomitee täidab oma eesmärke, on komisjonil õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks komitee kohustused ja koosseis.

8.
     
  Võttes arvesse vajadust standardida eri toodete esitusviisi turu läbipaistvuse parandamise ja hindade registreerimise eesmärgil ja seoses turusekkumise korra kohaldamisega riikliku sekkumise või eraladustusabi andmise vormis, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega võtta vastu liidu rümpade klassifitseerimisskaalad järgmistes sektorites:

| a) | veise- ja vasikaliha; |
| --- | --- |

a)

veise- ja vasikaliha;

| b) | sealiha; |
| --- | --- |

b)

sealiha;

| c) | lamba- ja kitseliha. |
| --- | --- |

c)

lamba- ja kitseliha.

9.
     
  Võttes arvesse vajadust tagada rümpade klassifitseerimise täpsus ja usaldusväärsus, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega näha ette, et rümpade klassifitseerimise kohaldamist liikmesriikides kontrollib liidu komitee, kuhu kuuluvad komisjoni ja liikmesriikide nimetatud eksperdid. Kõnealuste sätetega võib ette näha, et liit kannab kontrollitegevusest tulenevad kulud.

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9 a.
     
  Võttes arvesse vajadust tagada ajutise turult kõrvaldamise koordineerimise süsteemi nõuetekohane toimimine, antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks nõuded, millele nimetatud süsteem peab vastama, eelkõige: |
| | a) | selle käivitamise ja toimimise üldtingimused; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9 a.
     
  Võttes arvesse vajadust tagada ajutise turult kõrvaldamise koordineerimise süsteemi nõuetekohane toimimine, antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks nõuded, millele nimetatud süsteem peab vastama, eelkõige:

a)

selle käivitamise ja toimimise üldtingimused;

| b) | nõuded, millele tootjaorganisatsioonide liidud peavad selle süsteemi rakendamiseks vastama; |
| --- | --- |

b)

nõuded, millele tootjaorganisatsioonide liidud peavad selle süsteemi rakendamiseks vastama;

| c) | selle rahastamisele kohaldatavad eeskirjad, eelkõige tingimused, mille kohaselt komisjon otsustab, kas tootjaorganisatsioonide liitudele antakse eraladustamisabiga seotud ühenduse rahalisi vahendeid või mitte; |
| --- | --- |

c)

selle rahastamisele kohaldatavad eeskirjad, eelkõige tingimused, mille kohaselt komisjon otsustab, kas tootjaorganisatsioonide liitudele antakse eraladustamisabiga seotud ühenduse rahalisi vahendeid või mitte;

| d) | eeskirjad, mis tagavad, et nimetatud süsteemi käivitamine ei tee kättesaamatuks üldiselt saadaolevate toodete ülemäärast osa. |
| --- | --- |

d)

eeskirjad, mis tagavad, et nimetatud süsteemi käivitamine ei tee kättesaamatuks üldiselt saadaolevate toodete ülemäärast osa.

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 19 | Artikkel 19 |
| Rakendamisvolitused | Kontrollimenetluse kohased rakendamisvolitused |
| Komisjon võib rakendusaktidega võtta vajalikke meetmeid käesoleva peatüki ühetaoliseks kohaldamiseks kogu Euroopa Liidus. Kõnealused eeskirjad võivad eelkõige olla seotud: | Komisjon võib rakendusaktidega võtta vajalikke meetmeid käesoleva peatüki ühetaoliseks kohaldamiseks kogu Euroopa Liidus. Kõnealused eeskirjad võivad eelkõige olla seotud: |
| a) | käesoleva peatüki kohaldamiseks vajalike võrdlusperioodide, turgude ja
  turuhindadega
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 19

Artikkel 19

Rakendamisvolitused

Kontrollimenetluse kohased rakendamisvolitused

Komisjon võib rakendusaktidega võtta vajalikke meetmeid käesoleva peatüki ühetaoliseks kohaldamiseks kogu Euroopa Liidus. Kõnealused eeskirjad võivad eelkõige olla seotud:

Komisjon võib rakendusaktidega võtta vajalikke meetmeid käesoleva peatüki ühetaoliseks kohaldamiseks kogu Euroopa Liidus. Kõnealused eeskirjad võivad eelkõige olla seotud:

a)

käesoleva peatüki kohaldamiseks vajalike võrdlusperioodide, turgude ja
  turuhindadega
  ;

| a) | käesoleva peatüki kohaldamiseks vajalike võrdlusperioodide, turgude
  , turuhindade
  ja
  kasumimarginaalide arenguga
  ; |
| --- | --- |

a)

käesoleva peatüki kohaldamiseks vajalike võrdlusperioodide, turgude
  , turuhindade
  ja
  kasumimarginaalide arenguga
  ;

| b) | menetluste ja tingimustega, mis on seotud riikliku sekkumise korras kokkuostetavate toodete tarnimisega, pakkuja kantavate transpordikuludega, makseasutuste ülevõetavate toodetega ja maksmisega; |
| --- | --- |

b)

menetluste ja tingimustega, mis on seotud riikliku sekkumise korras kokkuostetavate toodete tarnimisega, pakkuja kantavate transpordikuludega, makseasutuste ülevõetavate toodetega ja maksmisega;

| b) | menetluste ja tingimustega, mis on seotud riikliku sekkumise korras kokkuostetavate toodete tarnimisega, pakkuja kantavate transpordikuludega, makseasutuste ülevõetavate toodetega ja maksmisega; |
| --- | --- |

b)

menetluste ja tingimustega, mis on seotud riikliku sekkumise korras kokkuostetavate toodete tarnimisega, pakkuja kantavate transpordikuludega, makseasutuste ülevõetavate toodetega ja maksmisega;

| c) | eri tegevustega konditustamisel veise- ja vasikalihasektoris; |
| --- | --- |

c)

eri tegevustega konditustamisel veise- ja vasikalihasektoris;

| c) | eri tegevustega konditustamisel veise- ja vasikalihasektoris; |
| --- | --- |

c)

eri tegevustega konditustamisel veise- ja vasikalihasektoris;

| d) | ladustamise mis tahes lubamisega väljaspool liikmesriigi territooriumi, kui tooted on kokku ostetud ja ladustatud; |
| --- | --- |

d)

ladustamise mis tahes lubamisega väljaspool liikmesriigi territooriumi, kui tooted on kokku ostetud ja ladustatud;

| d) | ladustamise mis tahes lubamisega väljaspool liikmesriigi territooriumi, kui tooted on kokku ostetud ja ladustatud; |
| --- | --- |

d)

ladustamise mis tahes lubamisega väljaspool liikmesriigi territooriumi, kui tooted on kokku ostetud ja ladustatud;

| e) | riikliku sekkumise korras kokkuostetud toodete müügi või realiseerimise tingimustega, eelkõige müügihindade, laost väljaviimise, väljaviidud toodete edasise kasutamise või sihtkohaga, sealhulgas menetlustega, mis on seotud liidus enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jagamise programmi jaoks kättesaadavaks tehtud toodetega, sealhulgas vedu liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

e)

riikliku sekkumise korras kokkuostetud toodete müügi või realiseerimise tingimustega, eelkõige müügihindade, laost väljaviimise, väljaviidud toodete edasise kasutamise või sihtkohaga, sealhulgas menetlustega, mis on seotud liidus enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jagamise programmi jaoks kättesaadavaks tehtud toodetega, sealhulgas vedu liikmesriikide vahel;

| e) | riikliku sekkumise korras kokkuostetud toodete müügi või realiseerimise tingimustega, eelkõige müügihindade, laost väljaviimise, väljaviidud toodete edasise kasutamise või sihtkohaga, sealhulgas menetlustega, mis on seotud liidus enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jagamise programmi jaoks kättesaadavaks tehtud toodetega, sealhulgas vedu liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

e)

riikliku sekkumise korras kokkuostetud toodete müügi või realiseerimise tingimustega, eelkõige müügihindade, laost väljaviimise, väljaviidud toodete edasise kasutamise või sihtkohaga, sealhulgas menetlustega, mis on seotud liidus enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jagamise programmi jaoks kättesaadavaks tehtud toodetega, sealhulgas vedu liikmesriikide vahel;

| f) | liikmesriigi pädeva asutuse ja taotlejate vaheliste lepingute sisu ja nende sõlmimisega; |
| --- | --- |

f)

liikmesriigi pädeva asutuse ja taotlejate vaheliste lepingute sisu ja nende sõlmimisega;

| f) | liikmesriigi pädeva asutuse ja taotlejate vaheliste lepingute sisu ja nende sõlmimisega; |
| --- | --- |

f)

liikmesriigi pädeva asutuse ja taotlejate vaheliste lepingute sisu ja nende sõlmimisega;

| g) | eraladustamise kohtade, laos hoidmise ning laost väljaviimisega; |
| --- | --- |

g)

eraladustamise kohtade, laos hoidmise ning laost väljaviimisega;

| g) | eraladustamise kohtade, laos hoidmise ning laost väljaviimisega; |
| --- | --- |

g)

eraladustamise kohtade, laos hoidmise ning laost väljaviimisega;

| h) | eraladustusperioodi kestusega ning lepingus sätestatud ladustusperioodi lühendamise või pikendamise tingimustega; |
| --- | --- |

h)

eraladustusperioodi kestusega ning lepingus sätestatud ladustusperioodi lühendamise või pikendamise tingimustega;

| h) | eraladustusperioodi kestusega ning lepingus sätestatud ladustusperioodi lühendamise või pikendamise tingimustega; |
| --- | --- |

h)

eraladustusperioodi kestusega ning lepingus sätestatud ladustusperioodi lühendamise või pikendamise tingimustega;

| i) | tingimustega, mille kohaselt võib otsustada, et eraladustuslepingute alusel ladustatud tooteid võib uuesti turustada või müüa; |
| --- | --- |

i)

tingimustega, mille kohaselt võib otsustada, et eraladustuslepingute alusel ladustatud tooteid võib uuesti turustada või müüa;

| j) | eeskirjadega, milles käsitletakse kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmisel või kindlaksmääratud hinnaga eraladustusabi andmisel järgitavat korda; |
| --- | --- |

j)

eeskirjadega, milles käsitletakse kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmisel või kindlaksmääratud hinnaga eraladustusabi andmisel järgitavat korda;

| j) | eeskirjadega, milles käsitletakse kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmisel või kindlaksmääratud hinnaga eraladustusabi andmisel järgitavat korda; |
| --- | --- |

j)

eeskirjadega, milles käsitletakse kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmisel või kindlaksmääratud hinnaga eraladustusabi andmisel järgitavat korda;

| k) | hankemenetlustega nii riikliku sekkumise kui ka eraladustamise puhul, eelkõige seoses: |
| --- | --- |

k)

hankemenetlustega nii riikliku sekkumise kui ka eraladustamise puhul, eelkõige seoses:

| k) | hankemenetlustega nii riikliku sekkumise kui ka eraladustamise puhul, eelkõige seoses: |
| --- | --- |

k)

hankemenetlustega nii riikliku sekkumise kui ka eraladustamise puhul, eelkõige seoses:

| | i) | pakkumuste esitamisega ja miinimumkogusega pakkumuse esitamisega ning |
| --- | --- | --- |

i)

pakkumuste esitamisega ja miinimumkogusega pakkumuse esitamisega ning

| | i) | pakkumuste esitamisega ja miinimumkogusega pakkumuse esitamisega ning |
| --- | --- | --- |

i)

pakkumuste esitamisega ja miinimumkogusega pakkumuse esitamisega ning

| | ii) | pakkumuste valikuga, millega tagatakse, et eelistatakse liidule kõige soodsamaid pakkumusi, kuid mis ei tähenda seda, et hankemenetlusele peab tingimata järgnema lepingu sõlmimine. |
| --- | --- | --- |

ii)

pakkumuste valikuga, millega tagatakse, et eelistatakse liidule kõige soodsamaid pakkumusi, kuid mis ei tähenda seda, et hankemenetlusele peab tingimata järgnema lepingu sõlmimine.

| | ii) | pakkumuste valikuga, millega tagatakse, et eelistatakse liidule kõige soodsamaid pakkumusi, kuid mis ei tähenda seda, et hankemenetlusele peab tingimata järgnema lepingu sõlmimine. |
| --- | --- | --- |

ii)

pakkumuste valikuga, millega tagatakse, et eelistatakse liidule kõige soodsamaid pakkumusi, kuid mis ei tähenda seda, et hankemenetlusele peab tingimata järgnema lepingu sõlmimine.

| k a) | klassifitseeritud rümpade märgistamise praktiliste eeskirjadega; |
| --- | --- |

k a)

klassifitseeritud rümpade märgistamise praktiliste eeskirjadega;

| k b) | liidu veise-, sea- ja lambarümpade klassifitseerimisskaalade rakendamisega, eelkõige seoses: |
| --- | --- |

k b)

liidu veise-, sea- ja lambarümpade klassifitseerimisskaalade rakendamisega, eelkõige seoses:

| | i) | klassifitseerimise tulemustest teatamisega; |
| --- | --- | --- |

i)

klassifitseerimise tulemustest teatamisega;

| ii) | kontrollide, ülevaatusaruannete ja järelmeetmetega; |
| --- | --- |

ii)

kontrollide, ülevaatusaruannete ja järelmeetmetega;

| k c) | kohapealsete kontrollidega, mida teostab täiskasvanud veiste ja lammaste rümpade klassifitseerimise ja hinnaaruandluse suhtes liidu nimel liidu kontrollikomitee; |
| --- | --- |

k c)

kohapealsete kontrollidega, mida teostab täiskasvanud veiste ja lammaste rümpade klassifitseerimise ja hinnaaruandluse suhtes liidu nimel liidu kontrollikomitee;

| k d) | komisjoni poolt veise-, sea- ja lambarümpade liidu kaalutud keskmise hinna arvutamise praktilise korraga; |
| --- | --- |

k d)

komisjoni poolt veise-, sea- ja lambarümpade liidu kaalutud keskmise hinna arvutamise praktilise korraga;

| k e) | liikmesriikide poolt täiskasvanud veiste ja lammaste rümpade kvalifitseeritud klassifitseerijate kindlaksmääramise korraga. |
| --- | --- |

k e)

liikmesriikide poolt täiskasvanud veiste ja lammaste rümpade kvalifitseeritud klassifitseerijate kindlaksmääramise korraga.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

III osa – III jaotis – II peatükk – jagu 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. jagu | 1. jagu |
| TOIDULE JUURDEPÄÄSU PARANDAMISEGA SEOTUD TOETUSKAVAD | TOIDULE JUURDEPÄÄSU
  JA LASTE TOITUMISHARJUMUSTE
  PARANDAMISEGA SEOTUD TOETUSKAVAD |
| | Artikkel 20 a |
| | Sihtrühm |
| | Toidule juurdepääsu ja laste toitumisharjumuste parandamisega seotud toetuskavad on suunatud lastele, kes käivad korrapäraselt õppeasutustes (algkoolides või gümnaasiumides), samuti lasteaedades ja muudes koolieelsetes ja koolivälistes asutustes, mida juhivad või tunnustavad liikmesriigi pädevad asutused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1. jagu

1. jagu

TOIDULE JUURDEPÄÄSU PARANDAMISEGA SEOTUD TOETUSKAVAD

TOIDULE JUURDEPÄÄSU
  JA LASTE TOITUMISHARJUMUSTE
  PARANDAMISEGA SEOTUD TOETUSKAVAD

Artikkel 20 a

Sihtrühm

Toidule juurdepääsu ja laste toitumisharjumuste parandamisega seotud toetuskavad on suunatud lastele, kes käivad korrapäraselt õppeasutustes (algkoolides või gümnaasiumides), samuti lasteaedades ja muudes koolieelsetes ja koolivälistes asutustes, mida juhivad või tunnustavad liikmesriigi pädevad asutused.

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

II osa – jaotis 1 – peatükk 2 – jagu 1 – alajagu 1 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. ALAJAGU | 1. ALAJAGU |
| KOOLIDELE PUUVILJA JAGAMISE KAVA | KOOLIDELE PUUVILJA
  JA KÖÖGIVILJADE
  JAGAMISE KAVA |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1. ALAJAGU

1. ALAJAGU

KOOLIDELE PUUVILJA JAGAMISE KAVA

KOOLIDELE PUUVILJA
  JA KÖÖGIVILJADE
  JAGAMISE KAVA

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 21 | Artikkel 21 |
| Lastele puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja
  köögivilja
  ning banaanitoodete jagamiseks antav toetus | Lastele puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja
  köögiviljade
  ning banaanitoodete jagamiseks antav toetus |
| 1.   Komisjoni poolt vastavalt artiklitele 22 ja 23 delegeeritud või rakendusaktidega määratletavate tingimuste kohaselt antakse liidu toetust: | 1.   Komisjoni poolt vastavalt artiklitele 22 ja 23 delegeeritud või rakendusaktidega määratletavate tingimuste kohaselt antakse liidu toetust: |
| a) | puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja köögivilja ning banaanisektori toodete jagamiseks lastele
  haridusasutustes, sealhulgas lasteaedades
  ;
  muudes koolieelsetes lasteasutustes, algkoolides ja gümnaasiumides;
  ning |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 21

Artikkel 21

Lastele puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja
  köögivilja
  ning banaanitoodete jagamiseks antav toetus

Lastele puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja
  köögiviljade
  ning banaanitoodete jagamiseks antav toetus

1.   Komisjoni poolt vastavalt artiklitele 22 ja 23 delegeeritud või rakendusaktidega määratletavate tingimuste kohaselt antakse liidu toetust:

1.   Komisjoni poolt vastavalt artiklitele 22 ja 23 delegeeritud või rakendusaktidega määratletavate tingimuste kohaselt antakse liidu toetust:

a)

puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja köögivilja ning banaanisektori toodete jagamiseks lastele
  haridusasutustes, sealhulgas lasteaedades
  ;
  muudes koolieelsetes lasteasutustes, algkoolides ja gümnaasiumides;
  ning

| a) | puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja köögivilja ning banaanisektori toodete jagamiseks lastele
  artiklis 20 a osutatud asutustes
  ; ning |
| --- | --- |

a)

puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja köögivilja ning banaanisektori toodete jagamiseks lastele
  artiklis 20 a osutatud asutustes
  ; ning

| b) | teatavate seonduvate logistika ning jagamise, seadmete, teavitamise, järelevalve, hindamise ja kaasnevate meetmega seotud kulude katmiseks. |
| --- | --- |

b)

teatavate seonduvate logistika ning jagamise, seadmete, teavitamise, järelevalve, hindamise ja kaasnevate meetmega seotud kulude katmiseks.

| b) | teatavate seonduvate logistika ning jagamise, seadmete, teavitamise, järelevalve, hindamise ja kaasnevate meetmega seotud kulude katmiseks. |
| --- | --- |

b)

teatavate seonduvate logistika ning jagamise, seadmete, teavitamise, järelevalve, hindamise ja kaasnevate meetmega seotud kulude katmiseks.

2.   Liikmesriigid, kes soovivad kavas osaleda, peavad eelnevalt
  välja töötama kava rakendamise strateegia
  riiklikul või piirkondlikul tasandil. Samuti peaksid nad ette nägema kava tõhususe suurendamiseks vajalikud täiendavad meetmed.

2.   Liikmesriigid, kes soovivad kavas osaleda, peavad eelnevalt riiklikul või piirkondlikul tasandil
  välja töötama selle rakendamise strateegia
  . Samuti peaksid nad ette nägema kava tõhususe suurendamiseks vajalikud täiendavad meetmed
  , mis võivad hõlmata teavet meetmete kohta, mis annavad teadmisi tervislike toitumisharjumuste, kohalike toiduahelate ja toidu raiskamise ärahoidmise kohta
  .

3.   Liikmesriigid koostavad oma strateegiate väljatöötamisel loetelu puu- ja köögivilja-, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanisektori toodetest, mis on nende kavade raames toetuskõlblikud. Kõnealune loetelu ei hõlma siiski tooteid, mis on välja jäetud komisjoni poolt artikli 22 lõike 2 punkti a kohaselt delegeeritud õigusaktidega vastuvõetud meetme kohaselt. Toodete valikul lähtuvad liikmesriigid objektiivsetest kriteeriumidest, mille hulka võivad kuuluda toote hooajalisus
  ja
  kättesaadavus
  ning keskkonnaaspektid
  . Sellega seoses
  võivad
  liikmesriigid
  eelistada
  liidust pärit tooteid.

3.   Liikmesriigid koostavad oma strateegiate väljatöötamisel loetelu puu- ja köögivilja-, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanisektori toodetest, mis on nende kavade raames toetuskõlblikud. Kõnealune loetelu ei hõlma siiski tooteid, mis on välja jäetud komisjoni poolt artikli 22 lõike 2 punkti a kohaselt delegeeritud õigusaktidega vastuvõetud meetme kohaselt. Toodete valikul lähtuvad liikmesriigid objektiivsetest kriteeriumidest, mille hulka võivad kuuluda
  kasulikkus tervisele ja keskkonnale,
  toote hooajalisus
  , mitmekesisus või
  kättesaadavus
  , milles eelistatakse kohalikke toiduahelaid
  . Sellega seoses
  eelistavad
  liikmesriigid liidust pärit tooteid.

4.   Lõikes 1 osutatud liidu toetus:

4.   Lõikes 1 osutatud liidu toetus:

| a) | ei ületa 150 miljonit eurot õppeaasta kohta, ega |
| --- | --- |

a)

ei ületa 150 miljonit eurot õppeaasta kohta, ega

| a) | ei ületa 150 miljonit eurot õppeaasta kohta, ega |
| --- | --- |

a)

ei ületa 150 miljonit eurot õppeaasta kohta, ega

| b) | Ei ületa 75 % lõikes 1 osutatud tarne- ja seotud kuludest või 90 % kuludest vähem arenenud piirkondades
  või
  aluslepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimates piirkondades ega |
| --- | --- |

b)

Ei ületa 75 % lõikes 1 osutatud tarne- ja seotud kuludest või 90 % kuludest vähem arenenud piirkondades
  või
  aluslepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimates piirkondades ega

| b) | ei ületa 75 % lõikes 1 osutatud tarne- ja seotud kuludest või 90 % kuludest vähem arenenud piirkondades aluslepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimates piirkondades
  ja Egeuse mere väikesaartel, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 1405/2006 artikli 1 lõikes 2
  ega |
| --- | --- |

b)

ei ületa 75 % lõikes 1 osutatud tarne- ja seotud kuludest või 90 % kuludest vähem arenenud piirkondades aluslepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimates piirkondades
  ja Egeuse mere väikesaartel, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 1405/2006 artikli 1 lõikes 2
  ega

| c) | hõlma muid kui ainult lõikes 1 osutatud tarnimise ja sellega seotud kulusid. |
| --- | --- |

c)

hõlma muid kui ainult lõikes 1 osutatud tarnimise ja sellega seotud kulusid.

| c) | hõlma muid kui ainult lõikes 1 osutatud tarnimise ja sellega seotud kulusid. |
| --- | --- |

c)

hõlma muid kui ainult lõikes 1 osutatud tarnimise ja sellega seotud kulusid.

4 a.
     
  Lõikes 1 osutatud liidu toetus eraldatakse igale liikmesriigile objektiivsete kriteeriumide alusel, mis põhinevad 6–10-aastaste vanuserühma kuuluvate artiklis 20 a määratletud haridusasutustes registreeritud laste osakaalul. Iga kavas osalev liikmesriik saab liidu toetust siiski vähemalt 175 000 euro ulatuses. Kavas osalevad liikmesriigid taotlevad igal aastal liidu toetust, võttes aluseks oma strateegia. Pärast liikmesriikide taotluste saamist teeb komisjon otsuse lõplike eraldiste kohta, jäädes eelarves vabade assigneeringute piiresse.

5.   Lõikes 1 osutatud liidu toetust ei tohi kasutada olemasolevate riiklike koolidele
  puuvilja
  jagamise kavade või muude koolidele
  puuvilja
  jagamise kavade rahaliste vahendite asendamiseks. Juhul kui liikmesriik on siiski juba kehtestanud programmi, mis oleks käesoleva artikli kohaselt abikõlblik liidu abi saamiseks, ning kavatseb seda laiendada või tõhustada, sealhulgas seoses programmi sihtrühma, kestuse või abikõlblike toodetega, võib liidu abi anda tingimusel, et järgitakse lõike 4 punktis b sätestatud piirmäärasid seoses liidu abi osakaaluga siseriikliku rahastamise kogumäära suhtes. Sellisel juhul peab liikmesriik oma rakendamisstrateegias märkima, kuidas ta kavatseb oma kava laiendada või tõhustada.

5.   Lõikes 1 osutatud liidu toetust ei tohi kasutada olemasolevate riiklike koolidele
  puu- ja köögivilja
  jagamise kavade või muude koolidele
  puu- ja köögivilja
  jagamise kavade rahaliste vahendite asendamiseks. Juhul kui liikmesriik on siiski juba kehtestanud programmi, mis oleks käesoleva artikli kohaselt abikõlblik liidu abi saamiseks, ning kavatseb seda laiendada või tõhustada, sealhulgas seoses programmi sihtrühma, kestuse või abikõlblike toodetega, võib liidu abi anda tingimusel, et järgitakse lõike 4 punktis b sätestatud piirmäärasid seoses liidu abi osakaaluga siseriikliku rahastamise kogumäära suhtes. Sellisel juhul peab liikmesriik oma rakendamisstrateegias märkima, kuidas ta kavatseb oma kava laiendada või tõhustada.

6.   Lisaks liidu toetusele võivad liikmesriigid anda artikli 152 kohaselt riiklikku abi.

6.   Lisaks liidu toetusele võivad liikmesriigid anda artikli 152 kohaselt riiklikku abi.

7.   Koolidele
  puuvilja
  jagamise liidu kava ei piira ühegi eraldiseisva, liidu õigusega kooskõlas oleva riikliku koolidele
  puuvilja
  jagamise kava rakendamist.

7.   Koolidele
  puu- ja köögivilja
  jagamise liidu kava ei piira ühegi eraldiseisva, liidu õigusega kooskõlas oleva riikliku koolidele
  puu- ja köögivilja
  jagamise kava rakendamist.

8.   Liit võib määruse (EL) nr [...] (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja järelevalve kohta) artikli 6 alusel rahastada ka koolidele
  puuvilja
  jagamise kavaga seotud teavitamis-, järelevalve- ja hindamismeetmeid, sealhulgas neid, mille eesmärk on teavitada sellest üldsust, ning võrgustiku loomise meetmeid.

8.   Liit võib määruse (EL) nr [...] (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja järelevalve kohta) artikli 6 alusel rahastada ka koolidele
  puu- ja köögivilja
  jagamise kavaga seotud teavitamis-, järelevalve- ja hindamismeetmeid, sealhulgas neid, mille eesmärk on teavitada sellest üldsust, ning võrgustiku loomise meetmeid.

8 a.
     
  Kavas osalevad liikmesriigid teevad toiduabi jaotamise kohas teatavaks oma osalemise abikavas, osutades liidu toetuse subsideerivale osale.

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 22 | Artikkel 22 |
| Delegeeritud volitused | Delegeeritud volitused |
| 1.   Komisjonile antakse artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 2–4 loetletud meetmete kohta. | 1.   Komisjonile antakse artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 2–4 loetletud meetmete kohta. |
| 2.   Võttes arvesse vajadust
  parandada laste toitumisharjumusi
  , võib komisjon delegeeritud õigusaktidega võtta vastu eeskirju, milles käsitletakse: | 2.   Võttes arvesse vajadust
  tagada kava tulemuslikkus sellele seatud eesmärkide täitmisel
  , võib komisjon delegeeritud õigusaktidega võtta vastu eeskirju, milles käsitletakse: |
| a) | tooteid, mis on kava jaoks sobimatud, võttes arvesse toiteväärtuse aspekte; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 22

Artikkel 22

Delegeeritud volitused

Delegeeritud volitused

1.   Komisjonile antakse artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 2–4 loetletud meetmete kohta.

1.   Komisjonile antakse artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 2–4 loetletud meetmete kohta.

2.   Võttes arvesse vajadust
  parandada laste toitumisharjumusi
  , võib komisjon delegeeritud õigusaktidega võtta vastu eeskirju, milles käsitletakse:

2.   Võttes arvesse vajadust
  tagada kava tulemuslikkus sellele seatud eesmärkide täitmisel
  , võib komisjon delegeeritud õigusaktidega võtta vastu eeskirju, milles käsitletakse:

a)

tooteid, mis on kava jaoks sobimatud, võttes arvesse toiteväärtuse aspekte;

| a) | tooteid, mis on kava jaoks sobimatud, võttes arvesse toiteväärtuse aspekte; |
| --- | --- |

a)

tooteid, mis on kava jaoks sobimatud, võttes arvesse toiteväärtuse aspekte;

| b) | kava sihtrühma; |
| --- | --- |

b)

kava sihtrühma;

| b) | kava sihtrühma; |
| --- | --- |

b)

kava sihtrühma;

| c) | riiklikke või piirkondlikke strateegiaid, mida liikmesriikidel tuleb toetuse saamiseks koostada, sh kaasnevad meetmed; |
| --- | --- |

c)

riiklikke või piirkondlikke strateegiaid, mida liikmesriikidel tuleb toetuse saamiseks koostada, sh kaasnevad meetmed;

| c) | riiklikke või piirkondlikke strateegiaid, mida liikmesriikidel tuleb toetuse saamiseks koostada, sh kaasnevad meetmed; |
| --- | --- |

c)

riiklikke või piirkondlikke strateegiaid, mida liikmesriikidel tuleb toetuse saamiseks koostada, sh kaasnevad meetmed;

| d) | toetusesaajate heakskiitmist ja valimist. |
| --- | --- |

d)

toetusesaajate heakskiitmist ja valimist.

| d) | toetusesaajate heakskiitmist ja valimist. |
| --- | --- |

d)

toetusesaajate heakskiitmist ja valimist.

3.   Võttes arvesse vajadust tagada Euroopa Liidu vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad, milles käsitletakse:

3.   Võttes arvesse vajadust tagada Euroopa Liidu vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad, milles käsitletakse:

| a) | liikmesriikide vahel toetuse jaotamise
  objektiivseid kriteeriume, toetuse soovituslikku jaotamist liikmesriikide vahel
  ning liikmesriikide vahel toetuse ümberjaotamise meetodit, mis põhineb saadud toetusetaotlustel; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide vahel toetuse jaotamise
  objektiivseid kriteeriume, toetuse soovituslikku jaotamist liikmesriikide vahel
  ning liikmesriikide vahel toetuse ümberjaotamise meetodit, mis põhineb saadud toetusetaotlustel;

| a) | liikmesriikide vahel toetuse
  soovitusliku
  jaotamise
  lisakriteeriume
  ning liikmesriikide vahel toetuse ümberjaotamise meetodit, mis põhineb saadud toetusetaotlustel; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide vahel toetuse
  soovitusliku
  jaotamise
  lisakriteeriume
  ning liikmesriikide vahel toetuse ümberjaotamise meetodit, mis põhineb saadud toetusetaotlustel;

| b) | toetuskõlblikke kulusid, sealhulgas võimalus määrata kindlaks selliste kulude ülemmäär; |
| --- | --- |

b)

toetuskõlblikke kulusid, sealhulgas võimalus määrata kindlaks selliste kulude ülemmäär;

| b) | toetuskõlblikke kulusid, sealhulgas võimalus määrata kindlaks selliste kulude ülemmäär; |
| --- | --- |

b)

toetuskõlblikke kulusid, sealhulgas võimalus määrata kindlaks selliste kulude ülemmäär;

| c) | järelevalvet ja hindamist. |
| --- | --- |

c)

järelevalvet ja hindamist.

| c) | järelevalvet ja hindamist. |
| --- | --- |

c)

järelevalvet ja hindamist.

4.   Võttes arvesse vajadust tõsta teadlikkust toetuskava kohta, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega
  võtta vastu eeskirjad, milles nõutakse osalevalt liikmesriigilt osutamist
  liidu toetuse subsideerivale osale.

4.   Võttes arvesse vajadust tõsta teadlikkust toetuskava kohta, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega
  kehtestada täpsemad tingimused, mille kohaselt peavad liikmesriigid tagama oma toetuskavas osalemise avalikustamise ja osutama
  liidu toetuse subsideerivale osale.

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 23 | Artikkel 23 |
| Kontrollimenetluse kohased rakendusvolitused | Kontrollimenetluse kohased rakendusvolitused |
| Komisjon võib rakendusaktidega võtta vastu
  kõik
  käesoleva jaoga seotud vajalikud meetmed
  ning eelkõige
  seoses: | Komisjon võib rakendusaktidega võtta vastu käesoleva jaoga seotud vajalikud meetmed seoses: |
| a) | eelarves vabade assigneeringute piiresse jääva abi lõplikku jagamisega osalevate liikmesriikide vahel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 23

Artikkel 23

Kontrollimenetluse kohased rakendusvolitused

Kontrollimenetluse kohased rakendusvolitused

Komisjon võib rakendusaktidega võtta vastu
  kõik
  käesoleva jaoga seotud vajalikud meetmed
  ning eelkõige
  seoses:

Komisjon võib rakendusaktidega võtta vastu käesoleva jaoga seotud vajalikud meetmed seoses:

a)

eelarves vabade assigneeringute piiresse jääva abi lõplikku jagamisega osalevate liikmesriikide vahel;

| a) | eelarves vabade assigneeringute piiresse jääva abi lõplikku jagamisega osalevate liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

a)

eelarves vabade assigneeringute piiresse jääva abi lõplikku jagamisega osalevate liikmesriikide vahel;

| b) | toetusetaotluste ja maksetega; |
| --- | --- |

b)

toetusetaotluste ja maksetega;

| b) | toetusetaotluste ja maksetega; |
| --- | --- |

b)

toetusetaotluste ja maksetega;

| c) | kava avaldamise viisiga ja võrgustiku loomise meetmetega. |
| --- | --- |

c)

kava avaldamise viisiga ja võrgustiku loomise meetmetega.

| c) | kava avaldamise viisiga ja võrgustiku loomise meetmetega. |
| --- | --- |

c)

kava avaldamise viisiga ja võrgustiku loomise meetmetega.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 24 | Artikkel 24 |
| Laste varustamine piimatoodetega | Lastele piima ja piimatoodete tarnimise toetus |
| 1.   Liidu toetust
  antakse õppeasutustes
  laste varustamiseks
  teatavate
  piima- ja piimatootesektori toodetega. | 1.   
  Komisjoni poolt vastavalt artiklitele 25 ja 26 delegeeritud õigusaktidega või rakendusaktidega määratletavate tingimuste kohaselt antakse artiklis 20 a osutatud asutustes
  liidu toetust laste varustamiseks
  CN-koodide 0401, 0403, 0404 90 ja 0406 või CN-koodi 2202 90 alla kuuluvate
  piima- ja piimatootesektori toodetega. |
| 2.   Liikmesriigid, kes soovivad kavas osaleda, peavad eelnevalt riiklikul või piirkondlikul tasandil välja töötama selle rakendamise strateegia. | 2.   Liikmesriigid, kes soovivad kavas osaleda, peavad eelnevalt riiklikul või piirkondlikul tasandil välja töötama selle rakendamise strateegia.
  Samuti näevad nad ette kava tõhususe suurendamiseks vajalikud täiendavad meetmed, mis võivad hõlmata teavet meetmete kohta, mis annavad teadmisi tervislike toitumisharjumuste, kohalike toiduahelate ja toidu raiskamise ärahoidmise kohta. |
| | 2 a.
     
  Liikmesriigid koostavad oma strateegiate väljatöötamisel loetelu piimast ja piimatoodetest, mis on nende vastavate kavade raames vastavalt komisjoni poolt artikli 25 kohaselt vastu võetud eeskirjadele toetuskõlblikud. |
| | 2 b.
     
  Lõikes 1 osutatud liidu toetust ei kasutata olemasolevate koolidele piima ja piimatoodete jagamise riiklike kavade või muude koolidele piima ja piimatoodete jagamise kavade rahaliste vahendite asendamiseks. Kui liikmesriik on juba kehtestanud kava, mis oleks käesoleva artikli kohaselt abikõlblik ELi toetuse saamiseks, ning kavatseb seda laiendada või tõhustada, sealhulgas kava sihtrühma, kestuse või toetuskõlblike toodete osas, võib siiski ELi toetust anda. Sellisel juhul märgib liikmesriik oma rakendamisstrateegias, kuidas ta kavatseb oma kava laiendada või tõhustada. |
| 3.   Lisaks liidu toetusele võivad liikmesriigid anda artikli 152 kohaselt riiklikku abi. | 3.   Lisaks liidu toetusele võivad liikmesriigid anda artikli 152 kohaselt riiklikku abi. |
| 3 a.
     
  Koolidele piima ja piimatoodete jagamise liidu kava ei piira ühegi niisuguse eraldiseisva, liidu õigusega kooskõlas oleva riikliku koolidele suunatud kava rakendamist, mille eesmärk on piima ja piimatoodete tarbimise edendamine. | |
| 4.
     
  Vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 3 võtab nõukogu piima puhul antava liidu abi kindlaksmääramise meetmed. | |
| 5.   Lõikega 1 ettenähtud liidu toetust antakse maksimaalselt 0,25 liitri piimaekvivalendi eest lapse kohta koolipäevas. | 5.   Lõikega 1 ettenähtud liidu toetust antakse maksimaalselt 0,25 liitri piimaekvivalendi eest lapse kohta koolipäevas. |
| | 5 a.
     
  Kavas osalevad liikmesriigid teevad toiduabi jaotamise kohas teatavaks oma osalemise toetuskavas, osutades liidu toetuse subsideerivale osale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 24

Artikkel 24

Laste varustamine piimatoodetega

Lastele piima ja piimatoodete tarnimise toetus

1.   Liidu toetust
  antakse õppeasutustes
  laste varustamiseks
  teatavate
  piima- ja piimatootesektori toodetega.

1.   
  Komisjoni poolt vastavalt artiklitele 25 ja 26 delegeeritud õigusaktidega või rakendusaktidega määratletavate tingimuste kohaselt antakse artiklis 20 a osutatud asutustes
  liidu toetust laste varustamiseks
  CN-koodide 0401, 0403, 0404 90 ja 0406 või CN-koodi 2202 90 alla kuuluvate
  piima- ja piimatootesektori toodetega.

2.   Liikmesriigid, kes soovivad kavas osaleda, peavad eelnevalt riiklikul või piirkondlikul tasandil välja töötama selle rakendamise strateegia.

2.   Liikmesriigid, kes soovivad kavas osaleda, peavad eelnevalt riiklikul või piirkondlikul tasandil välja töötama selle rakendamise strateegia.
  Samuti näevad nad ette kava tõhususe suurendamiseks vajalikud täiendavad meetmed, mis võivad hõlmata teavet meetmete kohta, mis annavad teadmisi tervislike toitumisharjumuste, kohalike toiduahelate ja toidu raiskamise ärahoidmise kohta.

2 a.
     
  Liikmesriigid koostavad oma strateegiate väljatöötamisel loetelu piimast ja piimatoodetest, mis on nende vastavate kavade raames vastavalt komisjoni poolt artikli 25 kohaselt vastu võetud eeskirjadele toetuskõlblikud.

2 b.
     
  Lõikes 1 osutatud liidu toetust ei kasutata olemasolevate koolidele piima ja piimatoodete jagamise riiklike kavade või muude koolidele piima ja piimatoodete jagamise kavade rahaliste vahendite asendamiseks. Kui liikmesriik on juba kehtestanud kava, mis oleks käesoleva artikli kohaselt abikõlblik ELi toetuse saamiseks, ning kavatseb seda laiendada või tõhustada, sealhulgas kava sihtrühma, kestuse või toetuskõlblike toodete osas, võib siiski ELi toetust anda. Sellisel juhul märgib liikmesriik oma rakendamisstrateegias, kuidas ta kavatseb oma kava laiendada või tõhustada.

3.   Lisaks liidu toetusele võivad liikmesriigid anda artikli 152 kohaselt riiklikku abi.

3.   Lisaks liidu toetusele võivad liikmesriigid anda artikli 152 kohaselt riiklikku abi.

3 a.
     
  Koolidele piima ja piimatoodete jagamise liidu kava ei piira ühegi niisuguse eraldiseisva, liidu õigusega kooskõlas oleva riikliku koolidele suunatud kava rakendamist, mille eesmärk on piima ja piimatoodete tarbimise edendamine.

4.
     
  Vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 3 võtab nõukogu piima puhul antava liidu abi kindlaksmääramise meetmed.

5.   Lõikega 1 ettenähtud liidu toetust antakse maksimaalselt 0,25 liitri piimaekvivalendi eest lapse kohta koolipäevas.

5.   Lõikega 1 ettenähtud liidu toetust antakse maksimaalselt 0,25 liitri piimaekvivalendi eest lapse kohta koolipäevas.

5 a.
     
  Kavas osalevad liikmesriigid teevad toiduabi jaotamise kohas teatavaks oma osalemise toetuskavas, osutades liidu toetuse subsideerivale osale.

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 25 | Artikkel 25 |
| Delegeeritud volitused | Delegeeritud volitused |
| 1.   Komisjonile antakse artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 2–4 loetletud meetmete kohta. | 1.   Komisjonile antakse artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 2–4 loetletud meetmete kohta. |
| 2.   Võttes arvesse
  piimatoodete tarbimise suundumust ning piimatoodete turu uuendusi ja arengut ning toiteväärtuse aspekte, määrab
  komisjon delegeeritud õigusaktidega
  kindlaks kava tingimustele vastavad tooted ning võtab
  vastu
  eeskirjad
  , milles käsitletakse riiklikke või piirkondlikke strateegiaid, mida liikmesriikidel tuleb toetuse saamiseks välja töötada,
  ning kava sihtrühma määratlemist. | 2.   Võttes arvesse vajadust
  tagada kava tulemuslikkus sellele seatud eesmärkide täitmisel
  ,
  võib
  komisjon delegeeritud õigusaktidega
  võtta
  vastu
  eeskirju
  , milles käsitletakse: |
| | a) | tooteid, mis vastavad kavast abi saamise tingimustele kooskõlas artikli 24 lõike 1 sätetega ja võttes arvesse toiteväärtuse aspekte; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 25

Artikkel 25

Delegeeritud volitused

Delegeeritud volitused

1.   Komisjonile antakse artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 2–4 loetletud meetmete kohta.

1.   Komisjonile antakse artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 2–4 loetletud meetmete kohta.

2.   Võttes arvesse
  piimatoodete tarbimise suundumust ning piimatoodete turu uuendusi ja arengut ning toiteväärtuse aspekte, määrab
  komisjon delegeeritud õigusaktidega
  kindlaks kava tingimustele vastavad tooted ning võtab
  vastu
  eeskirjad
  , milles käsitletakse riiklikke või piirkondlikke strateegiaid, mida liikmesriikidel tuleb toetuse saamiseks välja töötada,
  ning kava sihtrühma määratlemist.

2.   Võttes arvesse vajadust
  tagada kava tulemuslikkus sellele seatud eesmärkide täitmisel
  ,
  võib
  komisjon delegeeritud õigusaktidega
  võtta
  vastu
  eeskirju
  , milles käsitletakse:

a)

tooteid, mis vastavad kavast abi saamise tingimustele kooskõlas artikli 24 lõike 1 sätetega ja võttes arvesse toiteväärtuse aspekte;

| b) | kava sihtrühma; |
| --- | --- |

b)

kava sihtrühma;

| c) | riiklikke või piirkondlikke strateegiaid, mida liikmesriikidel tuleb toetuse saamiseks välja töötada
  , sealhulgas kaasnevaid meetmeid; |
| --- | --- |

c)

riiklikke või piirkondlikke strateegiaid, mida liikmesriikidel tuleb toetuse saamiseks välja töötada
  , sealhulgas kaasnevaid meetmeid;

| d) | toetuse taotlejate heakskiitmist ja valimist; |
| --- | --- |

d)

toetuse taotlejate heakskiitmist ja valimist;

| e) | järelevalvet ja hindamist. |
| --- | --- |

e)

järelevalvet ja hindamist.

3.   Võttes arvesse vajadust tagada, et asjaomased toetusesaajad ja taotlejad vastaksid toetuse saamise tingimustele, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu toetuse andmise tingimused.

3.   Võttes arvesse vajadust tagada, et asjaomased toetusesaajad ja taotlejad vastaksid toetuse saamise tingimustele, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu toetuse andmise tingimused.

Võttes arvesse vajadust tagada, et taotlejad täidavad oma kohustusi, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu meetmed seoses tagatise esitamisega toetuse nõuetekohaseks kasutamiseks juhul, kui toetus on makstud ette.

Võttes arvesse vajadust tagada, et taotlejad täidavad oma kohustusi, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu meetmed seoses tagatise esitamisega toetuse nõuetekohaseks kasutamiseks juhul, kui toetus on makstud ette.

4.   Võttes arvesse vajadust tagada, et tõsta teadlikkust
  toetuskavast
  , võib komisjon delegeeritud õigusaktidega
  nõuda, et õppeasutused osutaksid
  liidu subsideerivale
  rollile kavas
  .

4.   Võttes arvesse vajadust tõsta
  kavast
  teadlikkust, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega
  kehtestada täpsemad tingimused, mille kohaselt peavad liikmesriigid tagama oma toetuskavas osalemise avalikustamise ja osutama
  liidu
  toetuse
  subsideerivale
  osale
  .

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 26 | Artikkel 26 |
| Kontrollimenetluse kohased rakendusvolitused | Kontrollimenetluse kohased rakendusvolitused |
| Komisjon võib rakendusaktidega võtta
  vastu
  vajalikud meetmed
  ning eelkõige
  seoses: | Komisjon võib rakendusaktidega võtta vajalikud meetmed
  käesoleva alajao kohaldamiseks
  seoses: |
| a) | menetlustega, millega tagatakse toetuse tingimustele vastava maksimumsumma järgimine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 26

Artikkel 26

Kontrollimenetluse kohased rakendusvolitused

Kontrollimenetluse kohased rakendusvolitused

Komisjon võib rakendusaktidega võtta
  vastu
  vajalikud meetmed
  ning eelkõige
  seoses:

Komisjon võib rakendusaktidega võtta vajalikud meetmed
  käesoleva alajao kohaldamiseks
  seoses:

a)

menetlustega, millega tagatakse toetuse tingimustele vastava maksimumsumma järgimine;

| a) | menetlustega, millega tagatakse toetuse tingimustele vastava maksimumsumma järgimine; |
| --- | --- |

a)

menetlustega, millega tagatakse toetuse tingimustele vastava maksimumsumma järgimine;

| b) | taotlejate heakskiitmise,
  toetusetaotluste ja maksetega; |
| --- | --- |

b)

taotlejate heakskiitmise,
  toetusetaotluste ja maksetega;

| b) | toetusetaotluste ja maksetega; |
| --- | --- |

b)

toetusetaotluste ja maksetega;

| c) | kava avaldamise viisiga. |
| --- | --- |

c)

kava avaldamise viisiga.

| c) | kava avaldamise viisidega; |
| --- | --- |

c)

kava avaldamise viisidega;

| c a) | mis tahes liiki piima ja piimatoodete puhul antava toetuse kindlaksmääramisega, võttes arvesse vajadust julgustada piisavalt artiklis 20 a osutatud asutuste piimatoodetega varustamist. |
| --- | --- |

c a)

mis tahes liiki piima ja piimatoodete puhul antava toetuse kindlaksmääramisega, võttes arvesse vajadust julgustada piisavalt artiklis 20 a osutatud asutuste piimatoodetega varustamist.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 26 a |
| | Koolis oliiviõli ja lauaoliivide jagamise kava |
| | Komisjon kaalub ...

   (8)

  ettepaneku esitamist oliiviõli ja lauaoliivide kava kohta sarnaselt koolis piimatoodete ning puu- ja köögiviljade tarbimist edendavatele kavadele. Liikmesriigid võivad otsustada, kas nad soovivad selle kavaga liituda ja seega saada ELi rahalist toetust sama korra alusel nagu olemasolevate kavade puhul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 26 a

Koolis oliiviõli ja lauaoliivide jagamise kava

Komisjon kaalub ...

   (8)

  ettepaneku esitamist oliiviõli ja lauaoliivide kava kohta sarnaselt koolis piimatoodete ning puu- ja köögiviljade tarbimist edendavatele kavadele. Liikmesriigid võivad otsustada, kas nad soovivad selle kavaga liituda ja seega saada ELi rahalist toetust sama korra alusel nagu olemasolevate kavade puhul.

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 27 | Artikkel 27 |
| Ettevõtjate organisatsioonidele antav toetus | Oliiviõli ja lauaoliivide sektorit toetavad programmid |
| 1.   Liit rahastab
  artiklis 109 määratletud ettevõtjate organisatsioonide
  koostatud kolmeaastaseid tööprogramme ühes või mitmes järgmises valdkonnas: | 1.   Liit rahastab
  artikli 106 alusel tunnustatud tootjaorganisatsioonide või artikli 108 alusel tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide
  koostatud kolmeaastaseid tööprogramme ühes või mitmes järgmises valdkonnas: |
| | -a) | oliiviõli ja lauaoliivide sektori turu järelevalve ja haldamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 27

Artikkel 27

Ettevõtjate organisatsioonidele antav toetus

Oliiviõli ja lauaoliivide sektorit toetavad programmid

1.   Liit rahastab
  artiklis 109 määratletud ettevõtjate organisatsioonide
  koostatud kolmeaastaseid tööprogramme ühes või mitmes järgmises valdkonnas:

1.   Liit rahastab
  artikli 106 alusel tunnustatud tootjaorganisatsioonide või artikli 108 alusel tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide
  koostatud kolmeaastaseid tööprogramme ühes või mitmes järgmises valdkonnas:

-a)

oliiviõli ja lauaoliivide sektori turu järelevalve ja haldamine;

| a) | oliivikasvatuse keskkonnamõjude parandamine; |
| --- | --- |

a)

oliivikasvatuse keskkonnamõjude parandamine;

| a) | oliivikasvatuse keskkonnamõjude parandamine; |
| --- | --- |

a)

oliivikasvatuse keskkonnamõjude parandamine;

| a a) | oliivikasvatuse konkurentsivõime suurendamine kaasajastamise ja ümberstruktureerimise abil; |
| --- | --- |

a a)

oliivikasvatuse konkurentsivõime suurendamine kaasajastamise ja ümberstruktureerimise abil;

| b) | oliiviõli ja lauaoliivide tootmise kvaliteedi parandamine; |
| --- | --- |

b)

oliiviõli ja lauaoliivide tootmise kvaliteedi parandamine;

| b) | oliiviõli ja lauaoliivide tootmise kvaliteedi parandamine; |
| --- | --- |

b)

oliiviõli ja lauaoliivide tootmise kvaliteedi parandamine;

| c) | oliiviõli ja lauaoliivide kvaliteedi jälgitavus, sertifitseerimine ja kaitsmine, eelkõige lõpptarbijale müüdavate oliiviõlide kvaliteedi kontrollimine riiklike asutuste järelevalve all. |
| --- | --- |

c)

oliiviõli ja lauaoliivide kvaliteedi jälgitavus, sertifitseerimine ja kaitsmine, eelkõige lõpptarbijale müüdavate oliiviõlide kvaliteedi kontrollimine riiklike asutuste järelevalve all.

| c) | oliiviõli ja lauaoliivide kvaliteedi jälgitavus, sertifitseerimine ja kaitsmine, eelkõige lõpptarbijale müüdavate oliiviõlide kvaliteedi kontrollimine riiklike asutuste järelevalve all; |
| --- | --- |

c)

oliiviõli ja lauaoliivide kvaliteedi jälgitavus, sertifitseerimine ja kaitsmine, eelkõige lõpptarbijale müüdavate oliiviõlide kvaliteedi kontrollimine riiklike asutuste järelevalve all;

| c a) | teabe levitamine tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide poolt oliiviõli ja lauaoliivide kvaliteedi parandamiseks võetud meetmete kohta. |
| --- | --- |

c a)

teabe levitamine tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide poolt oliiviõli ja lauaoliivide kvaliteedi parandamiseks võetud meetmete kohta.

2.   Lõikes 1 osutatud tööprogrammide liidupoolne rahastamine on järgmine:

2.   Lõikes 1 osutatud tööprogrammide liidupoolne rahastamine on järgmine:

| a) | 11 098 000 eurot aastas Kreekale; |
| --- | --- |

a)

11 098 000 eurot aastas Kreekale;

| a) | 11 098 000 eurot aastas Kreekale; |
| --- | --- |

a)

11 098 000 eurot aastas Kreekale;

| b) | 576 000 eurot aastas Prantsusmaale; ning |
| --- | --- |

b)

576 000 eurot aastas Prantsusmaale; ning

| b) | 576 000 eurot aastas Prantsusmaale; ning |
| --- | --- |

b)

576 000 eurot aastas Prantsusmaale; ning

| c) | 35 991 000 eurot aastas Itaaliale. |
| --- | --- |

c)

35 991 000 eurot aastas Itaaliale.

| c) | 35 991 000 eurot aastas Itaaliale. |
| --- | --- |

c)

35 991 000 eurot aastas Itaaliale.

2 a.
     
  Muud kui lõikes 2 nimetatud liikmesriigid võivad kasutada osa rahalisest ülemmäärast või kogu rahalist ülemmäära, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse [XXXX/XXXX] (millega kehtestatakse põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad) artiklis 14, lõikes 1 osutatud tööprogrammide rahastamiseks.

3.   Lõikes 1 osutatud tööprogrammide liidupoolse rahastamise maksimummäär on võrdne liikmesriikide poolt kinnipeetud summadega. Abikõlblike kulude rahastamise ülemmäär on järgmine:

3.   Lõikes 1 osutatud tööprogrammide liidupoolse rahastamise maksimummäär on võrdne liikmesriikide poolt kinnipeetud summadega. Abikõlblike kulude rahastamise ülemmäär on järgmine:

| a) | 75 % tegevuste puhul lõike 1
  punktis a
  osutatud valdkondades; |
| --- | --- |

a)

75 % tegevuste puhul lõike 1
  punktis a
  osutatud valdkondades;

| a) | 75 % tegevuste puhul lõike 1
  punktides -a, a ja a a
  osutatud valdkondades; |
| --- | --- |

a)

75 % tegevuste puhul lõike 1
  punktides -a, a ja a a
  osutatud valdkondades;

| b) | 75 % põhivarasse investeerimise puhul ja 50 % muude tegevuste puhul lõike 1 punktis b osutatud valdkondades; |
| --- | --- |

b)

75 % põhivarasse investeerimise puhul ja 50 % muude tegevuste puhul lõike 1 punktis b osutatud valdkondades;

| b) | 75 % põhivarasse investeerimise puhul ja 50 % muude tegevuste puhul lõike 1 punktis b osutatud valdkondades; |
| --- | --- |

b)

75 % põhivarasse investeerimise puhul ja 50 % muude tegevuste puhul lõike 1 punktis b osutatud valdkondades;

| c) | 75 % tööprogrammide puhul, mida vähemalt kahe tootjaliikmesriigi tunnustatud ettevõtjate organisatsioonid viivad läbi vähemalt kolmes kolmandas riigis või muus liikmesriigis lõike 1
  punktis c
  osutatud valdkondades, ja 50 % muu tegevuse puhul nendes valdkondades. |
| --- | --- |

c)

75 % tööprogrammide puhul, mida vähemalt kahe tootjaliikmesriigi tunnustatud ettevõtjate organisatsioonid viivad läbi vähemalt kolmes kolmandas riigis või muus liikmesriigis lõike 1
  punktis c
  osutatud valdkondades, ja 50 % muu tegevuse puhul nendes valdkondades.

| c) | 75 % tööprogrammide puhul, mida vähemalt kahe tootjaliikmesriigi tunnustatud ettevõtjate organisatsioonid viivad läbi vähemalt kolmes kolmandas riigis või muus liikmesriigis lõike 1
  punktides c ja c a
  osutatud valdkondades, ja 50 % muu tegevuse puhul nendes valdkondades. |
| --- | --- |

c)

75 % tööprogrammide puhul, mida vähemalt kahe tootjaliikmesriigi tunnustatud ettevõtjate organisatsioonid viivad läbi vähemalt kolmes kolmandas riigis või muus liikmesriigis lõike 1
  punktides c ja c a
  osutatud valdkondades, ja 50 % muu tegevuse puhul nendes valdkondades.

Asjaomane liikmesriik tagab lisarahastamise, mis moodustab kuni 50 % kuludest, mida liidupoolne rahastamine ei kata.

Asjaomane liikmesriik tagab lisarahastamise, mis moodustab kuni 50 % kuludest, mida liidupoolne rahastamine ei kata.

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 28 | Artikkel 28 |
| Delegeeritud volitused | Delegeeritud volitused |
| 1.   Võttes arvesse vajadust tagada, et artiklis 27 sätestatud toetus vastab oliiviõli ja lauaoliivide tootmiskvaliteedi tõstmise eesmärgile, antakse komisjonil artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse: | 1.   Võttes arvesse vajadust tagada, et artiklis 27 sätestatud toetus vastab oliiviõli ja lauaoliivide tootmiskvaliteedi tõstmise eesmärgile, antakse komisjonil artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse: |
| a) | ettevõtjate ja organisatsioonide tunnustamise tingimusi abikava eesmärkide saavutamiseks ning sellise tunnustamise peatamist või lõpetamist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 28

Artikkel 28

Delegeeritud volitused

Delegeeritud volitused

1.   Võttes arvesse vajadust tagada, et artiklis 27 sätestatud toetus vastab oliiviõli ja lauaoliivide tootmiskvaliteedi tõstmise eesmärgile, antakse komisjonil artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse:

1.   Võttes arvesse vajadust tagada, et artiklis 27 sätestatud toetus vastab oliiviõli ja lauaoliivide tootmiskvaliteedi tõstmise eesmärgile, antakse komisjonil artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse:

a)

ettevõtjate ja organisatsioonide tunnustamise tingimusi abikava eesmärkide saavutamiseks ning sellise tunnustamise peatamist või lõpetamist;

| b) | liidupoolse toetuse saamise tingimustele
  vastavaid meetmeid
  ; |
| --- | --- |

b)

liidupoolse toetuse saamise tingimustele
  vastavaid meetmeid
  ;

| b) | liidupoolse toetuse saamise tingimustele
  vastavate meetmete üksikasju
  ; |
| --- | --- |

b)

liidupoolse toetuse saamise tingimustele
  vastavate meetmete üksikasju
  ;

| c) | liidu toetuse eraldamist erimeetmete korral; |
| --- | --- |

c)

liidu toetuse eraldamist erimeetmete korral;

| c) | liidu toetuse eraldamist erimeetmete korral; |
| --- | --- |

c)

liidu toetuse eraldamist erimeetmete korral;

| d) | tegevusi ja kulusid, mis ei vasta liidu toetuse saamise tingimustele; |
| --- | --- |

d)

tegevusi ja kulusid, mis ei vasta liidu toetuse saamise tingimustele;

| d) | tegevusi ja kulusid, mis ei vasta liidu toetuse saamise tingimustele; |
| --- | --- |

d)

tegevusi ja kulusid, mis ei vasta liidu toetuse saamise tingimustele;

| e) | tööprogrammide valikut ja heakskiitmist. |
| --- | --- |

e)

tööprogrammide valikut ja heakskiitmist.

| e) | tööprogrammide valikut ja heakskiitmist. |
| --- | --- |

e)

tööprogrammide valikut ja heakskiitmist.

2.   Võttes arvesse vajadust tagada, et ettevõtjad täidavad oma kohustusi, antakse komisjonil artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega nõutakse tagatise esitamist, juhul kui toetus on ette makstud.

2.   Võttes arvesse vajadust tagada, et ettevõtjad täidavad oma kohustusi, antakse komisjonil artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega nõutakse tagatise esitamist, juhul kui toetus on ette makstud.

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 30 | Artikkel 30 |
| Rakendusfondid | Rakendusfondid |
| 1.   Puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonid võivad moodustada rakendusfonde. Fondi rahastatakse: | 1.   Puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonid
  ja/või nende liidud
  võivad moodustada
  3–5 aastaseid
  rakendusfonde. Fondi rahastatakse: |
| a) | tootjaorganisatsioonilt või tema liikmetelt saadavast rahalisest toetusest; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 30

Artikkel 30

Rakendusfondid

Rakendusfondid

1.   Puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonid võivad moodustada rakendusfonde. Fondi rahastatakse:

1.   Puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonid
  ja/või nende liidud
  võivad moodustada
  3–5 aastaseid
  rakendusfonde. Fondi rahastatakse:

a)

tootjaorganisatsioonilt või tema liikmetelt saadavast rahalisest toetusest;

| a) | rahaliste toetustega: |
| --- | --- |

a)

rahaliste toetustega:

| | i) | tootjaorganisatsiooni liikmetelt ja/või tootjaorganisatsioonilt endalt; või |
| --- | --- | --- |

i)

tootjaorganisatsiooni liikmetelt ja/või tootjaorganisatsioonilt endalt; või

| ii) | tootjaorganisatsioonide liitudelt nende liitude liikmete kaudu. |
| --- | --- |

ii)

tootjaorganisatsioonide liitudelt nende liitude liikmete kaudu.

| b) | liidu finantsabist, mida võib anda tootjaorganisatsioonidele kooskõlas komisjoni poolt artiklite 35 ja 36 kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides sätestatud mõistete ja tingimustega. |
| --- | --- |

b)

liidu finantsabist, mida võib anda tootjaorganisatsioonidele kooskõlas komisjoni poolt artiklite 35 ja 36 kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides sätestatud mõistete ja tingimustega.

| b) | liidu finantsabist, mida võib anda tootjaorganisatsioonidele
  või nende liitudele, juhul kui viimased esitavad rakenduskava või osalise rakenduskava ja tegelevad selle majandamise ja elluviimisega,
  kooskõlas komisjoni poolt artiklite 35 ja 36 kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides sätestatud mõistete ja tingimustega. |
| --- | --- |

b)

liidu finantsabist, mida võib anda tootjaorganisatsioonidele
  või nende liitudele, juhul kui viimased esitavad rakenduskava või osalise rakenduskava ja tegelevad selle majandamise ja elluviimisega,
  kooskõlas komisjoni poolt artiklite 35 ja 36 kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides sätestatud mõistete ja tingimustega.

2.   Rakendusfonde kasutatakse üksnes selliste rakenduskavade rahastamiseks, mis on liikmesriikidele esitatud ja nende poolt heaks kiidetud.

2.   Rakendusfonde kasutatakse üksnes selliste rakenduskavade rahastamiseks, mis on liikmesriikidele esitatud ja nende poolt heaks kiidetud.

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 31 | Artikkel 31 |
| Rakenduskavad | Rakenduskavad |
| 1.   Puu- ja köögiviljasektori rakenduskaval on vähemalt kaks artikli 106 punktis c osutatud eesmärki või
  järgmist eesmärki
  : | 1.   Puu- ja köögiviljasektori rakenduskaval on vähemalt kaks artikli 106 punktis c osutatud eesmärki või
  kaks järgmistest eesmärkidest
  : |
| a) | toodangu planeerimine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 31

Artikkel 31

Rakenduskavad

Rakenduskavad

1.   Puu- ja köögiviljasektori rakenduskaval on vähemalt kaks artikli 106 punktis c osutatud eesmärki või
  järgmist eesmärki
  :

1.   Puu- ja köögiviljasektori rakenduskaval on vähemalt kaks artikli 106 punktis c osutatud eesmärki või
  kaks järgmistest eesmärkidest
  :

a)

toodangu planeerimine;

| a) | toodangu planeerimine; |
| --- | --- |

a)

toodangu planeerimine;

| b) | toodete kvaliteedi parandamine; |
| --- | --- |

b)

toodete kvaliteedi parandamine;

| b) | nii värskete kui ka töödeldud
  toodete kvaliteedi parandamine; |
| --- | --- |

b)

nii värskete kui ka töödeldud
  toodete kvaliteedi parandamine;

| c) | toodete kaubandusliku väärtuse suurendamine; |
| --- | --- |

c)

toodete kaubandusliku väärtuse suurendamine;

| c) | toodete kaubandusliku väärtuse suurendamine; |
| --- | --- |

c)

toodete kaubandusliku väärtuse suurendamine;

| d) | värskete või töödeldud toodete tarbimise edendamine; |
| --- | --- |

d)

värskete või töödeldud toodete tarbimise edendamine;

| d) | värskete või töödeldud toodete tarbimise edendamine; |
| --- | --- |

d)

värskete või töödeldud toodete tarbimise edendamine;

| e) | keskkonnameetmed ja keskkonnasõbralikud
  tootmismeetodid
  , sealhulgas mahepõllumajandus; |
| --- | --- |

e)

keskkonnameetmed ja keskkonnasõbralikud
  tootmismeetodid
  , sealhulgas mahepõllumajandus;

| e) | keskkonnameetmed
  , eelkõige seoses veega,
  ja keskkonnasõbralikud
  tootmis-
  ,
  käitlemis-, valmistamis- või töötlemismeetodid,
  sealhulgas mahepõllumajandus
  ja integreeritud tootmine
  ; |
| --- | --- |

e)

keskkonnameetmed
  , eelkõige seoses veega,
  ja keskkonnasõbralikud
  tootmis-
  ,
  käitlemis-, valmistamis- või töötlemismeetodid,
  sealhulgas mahepõllumajandus
  ja integreeritud tootmine
  ;

| f) | kriisiennetus ja -ohje. |
| --- | --- |

f)

kriisiennetus ja -ohje.

| f) | kriisiennetus ja -ohje. |
| --- | --- |

f)

kriisiennetus ja -ohje.

Rakenduskavad esitatakse heakskiitmiseks liikmesriikidele.

Rakenduskavad esitatakse heakskiitmiseks liikmesriikidele.

1 a.
     
  Tootjaorganisatsioonide liidud võivad asendada oma liikmeid rakenduskavade majandamisel, läbivaatamisel, elluviimisel ja esitamisel.

Lisaks võivad kõnealused liidud esitada osalise rakenduskava, mis sisaldab tegevusi, mille tootjaorganisatsiooni liikmed on oma rakenduskavades kindlaks määranud, kuid mida nad ei ole rakendanud. Osalised rakenduskavad alluvad samadele reeglitele, mis teised rakenduskavad, ning neid käsitletakse samaaegselt liikmesorganisatsioonide rakenduskavadega.

Sel eesmärgil tagavad liikmesriigid, et:

| a) | osaliste rakenduskavade tegevused oleksid täielikult rahastatud asjaomase liidu organisatsioonide liikmete poolt ning et fondid tuleksid kõnealuste organisatsiooni liikmete rakendusfondidest; |
| --- | --- |

a)

osaliste rakenduskavade tegevused oleksid täielikult rahastatud asjaomase liidu organisatsioonide liikmete poolt ning et fondid tuleksid kõnealuste organisatsiooni liikmete rakendusfondidest;

| b) | vastavad tegevused ja rahaline osalus oleksid määratletud iga organisatsiooni liikme rakenduskavas; |
| --- | --- |

b)

vastavad tegevused ja rahaline osalus oleksid määratletud iga organisatsiooni liikme rakenduskavas;

| c) | rakenduskavasid ei rahastataks kahest allikast. |
| --- | --- |

c)

rakenduskavasid ei rahastataks kahest allikast.

2.   Lõike 1 punktis f osutatud kriisiennetus ja -ohje on seotud puu- ja köögiviljaturu kriiside vältimise ja tekkinud kriiside lahendamisega ning hõlmab sellega seoses:

2.   Lõike 1 punktis f osutatud kriisiennetus ja -ohje on seotud puu- ja köögiviljaturu kriiside vältimise ja tekkinud kriiside lahendamisega ning hõlmab sellega seoses:

| a) | toodete turult kõrvaldamist
  ; |
| --- | --- |

a)

toodete turult kõrvaldamist
  ;

| a) | tootmise ja tarbimise prognoosimist ja jälgimist
  ; |
| --- | --- |

a)

tootmise ja tarbimise prognoosimist ja jälgimist
  ;

| b) | puu- ja köögivilja toorelt koristamist või koristamata jätmist
  ; |
| --- | --- |

b)

puu- ja köögivilja toorelt koristamist või koristamata jätmist
  ;

| b) | investeeringuid, millega muudetakse turule viidavate tootekoguste kasutamine tõhusamaks
  ; |
| --- | --- |

b)

investeeringuid, millega muudetakse turule viidavate tootekoguste kasutamine tõhusamaks
  ;

| c) | toodete tarbimise edendamist ja neist teavitamist
  ; |
| --- | --- |

c)

toodete tarbimise edendamist ja neist teavitamist
  ;

| c) | koolitusmeetmeid, parimate tavade jagamist ja struktuurse suutlikkuse loomist
  ; |
| --- | --- |

c)

koolitusmeetmeid, parimate tavade jagamist ja struktuurse suutlikkuse loomist
  ;

| d) | koolitusmeetmeid
  ; |
| --- | --- |

d)

koolitusmeetmeid
  ;

| d) | toodete tarbimise edendamist ja neist teavitamist nii ennetuse eesmärgil kui ka kriisiperioodil
  ; |
| --- | --- |

d)

toodete tarbimise edendamist ja neist teavitamist nii ennetuse eesmärgil kui ka kriisiperioodil
  ;

| e) | saagikindlustust
  ; |
| --- | --- |

e)

saagikindlustust
  ;

| e) | toetust ühisfondide moodustamise halduskulude katmiseks
  ; |
| --- | --- |

e)

toetust ühisfondide moodustamise halduskulude katmiseks
  ;

| f) | toetust ühisfondide moodustamise halduskulude katmiseks. |
| --- | --- |

f)

toetust ühisfondide moodustamise halduskulude katmiseks.

| f) | toetused viljapuuaedade sordivahetuse eesmärgil viljapuude väljajuurimiseks; |
| --- | --- |

f)

toetused viljapuuaedade sordivahetuse eesmärgil viljapuude väljajuurimiseks;

| g) | toodete turult kõrvaldamist, ka nende toodete puhul, mida töötlevad tootjaorganisatsioonid; |
| --- | --- |

g)

toodete turult kõrvaldamist, ka nende toodete puhul, mida töötlevad tootjaorganisatsioonid;

| h) | puu- ja köögivilja toorelt koristamist või koristamata jätmist; |
| --- | --- |

h)

puu- ja köögivilja toorelt koristamist või koristamata jätmist;

| i) | saagikindlustust. |
| --- | --- |

i)

saagikindlustust.

Kriisiennetus- ja -ohjamismeetmed, sealhulgas
  kolmandas
  lõigus osutatud laenude põhiosa ja intressi tagasimaksed, ei moodusta üle
  ühe kolmandiku
  rakenduskava kuludest.

Kriisiennetus- ja -ohjamismeetmed, sealhulgas
  neljandas
  lõigus osutatud laenude põhiosa ja intresside tagasimaksed, ei moodusta üle
  40 %
  rakenduskava kuludest.

Saagikindlustusmeetmed hõlmavad tegevusi, mis aitavad kaitsta tootjate sissetulekuid ja katavad tootjaorganisatsiooni ja/või selle liikmete kantud turukahjud, kui neid sissetulekuid mõjutavad looduskatastroofid, ebasoodsad ilmastikutingimused, haigused ja kahjurite levik. Abisaajad peavad tõendama, et nad on võtnud kõik vajalikud riskiennetusmeetmed.

Tootjaorganisatsioonid võivad kriisiennetus- ja -ohjamismeetmete rahastamiseks võtta laene kommertstingimustel. Sellisel juhul võib kõnealuste laenude põhiosa ja intressi tagasimaksmine olla rakenduskava osa ning seega võib seda artikli 32 alusel liidu finantsabist rahastada. Kriisiennetuse ja -ohjega seotud mis tahes konkreetset tegevust
  rahastatakse kas
  selliste laenude abil
  või
  otseselt
  , kuid mitte mõlemal viisil
  .

Tootjaorganisatsioonid võivad kriisiennetus- ja -ohjamismeetmete rahastamiseks võtta laene kommertstingimustel. Sellisel juhul võib kõnealuste laenude põhiosa ja intressi tagasimaksmine olla rakenduskava osa ning seega võib seda artikli 32 alusel liidu finantsabist rahastada. Kriisiennetuse ja -ohjega seotud mis tahes konkreetset tegevust
  võib rahastada
  selliste laenude abil
  ja/või
  otseselt
  tootjaorganisatsioonide poolt
  .

2 a.
     
  Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „toorelt koristamine” – turustuskõlbmatute toodete täielik või osaline koristamine konkreetselt alalt enne tavapärase saagikoristuse algust. Asjaomased tooted ei tohi enne toorelt koristamist olla juba kahjustatud ilmastikutingimuste või haiguste tõttu või muudel põhjustel; |
| --- | --- |

a)

„toorelt koristamine” – turustuskõlbmatute toodete täielik või osaline koristamine konkreetselt alalt enne tavapärase saagikoristuse algust. Asjaomased tooted ei tohi enne toorelt koristamist olla juba kahjustatud ilmastikutingimuste või haiguste tõttu või muudel põhjustel;

| b) | „koristamata jätmine” – tavapärase tootmistsükli jooksul konkreetselt alalt osa või kogu kaubandusliku toodangu koristamata jätmine. Koristamata jätmisena ei käsitata aga toodete hävimist ilmastikutingimuste või haiguse tagajärjel. |
| --- | --- |

b)

„koristamata jätmine” – tavapärase tootmistsükli jooksul konkreetselt alalt osa või kogu kaubandusliku toodangu koristamata jätmine. Koristamata jätmisena ei käsitata aga toodete hävimist ilmastikutingimuste või haiguse tagajärjel.

3.   Liikmesriigid tagavad, et:

3.   Liikmesriigid tagavad, et:

| a) | rakenduskavad hõlmavad kahte või enamat keskkonnameedet või |
| --- | --- |

a)

rakenduskavad hõlmavad kahte või enamat keskkonnameedet või

| a) | rakenduskavad hõlmavad kahte või enamat keskkonnameedet või |
| --- | --- |

a)

rakenduskavad hõlmavad kahte või enamat keskkonnameedet või

| b) | vähemalt 10 % rakenduskavade kuludest kasutatakse keskkonnameetmete rahastamiseks. |
| --- | --- |

b)

vähemalt 10 % rakenduskavade kuludest kasutatakse keskkonnameetmete rahastamiseks.

| b) | vähemalt 10 % rakenduskavade kuludest kasutatakse keskkonnameetmete rahastamiseks. |
| --- | --- |

b)

vähemalt 10 % rakenduskavade kuludest kasutatakse keskkonnameetmete rahastamiseks.

Keskkonnameetmete puhul järgitakse määruse (EL) nr [...] (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) artikli 29 lõikes 3 sätestatud põllumajandusliku keskkonnatoetusega seotud tingimusi.

Keskkonnameetmete puhul järgitakse määruse (EL) nr [...] (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) artikli 29 lõikes 3 sätestatud põllumajandusliku keskkonnatoetusega seotud tingimusi.

Kui vähemalt 80 % tootjaorganisatsiooni tootjaliikmetest on võtnud ühe või mitu ühesugust põllumajanduse keskkonna kohustust määruse (EL) nr [...] (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) artikli 29 lõike 3 alusel, siis käsitatakse iga sellist kohustust esimese lõigu punktis a osutatud keskkonnameetmena.

Kui vähemalt 80 % tootjaorganisatsiooni tootjaliikmetest on võtnud ühe või mitu ühesugust põllumajanduse keskkonna kohustust määruse (EL) nr [...] (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) artikli 29 lõike 3 alusel, siis käsitatakse iga sellist kohustust esimese lõigu punktis a osutatud keskkonnameetmena.

Esimeses lõigus osutatud keskkonnameetmetele antav abi hõlmab täiendavaid kulusid ja kõnealusest tegevusest tulenevalt saamata jäänud tulu.

Esimeses lõigus osutatud keskkonnameetmetele antav abi hõlmab täiendavaid kulusid ja kõnealusest tegevusest tulenevalt saamata jäänud tulu.

4.   Liikmesriigid tagavad, et keskkonnale avaldavat survet suurendavad investeeringud on lubatud üksnes siis, kui on kasutusele võetud tõhusad meetmed keskkonna kaitsmiseks sellise surve eest.

4.   Liikmesriigid tagavad, et keskkonnale avaldavat survet suurendavad investeeringud on lubatud üksnes siis, kui on kasutusele võetud tõhusad meetmed keskkonna kaitsmiseks sellise surve eest.

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 32 | Artikkel 32 |
| Liidu finantsabi | Liidu finantsabi |
| 1.   Liidu finantsabi on võrdne artikli 30 lõike 1 punktis a osutatud tegelikult makstud rahalise toetuse summaga, kuid mitte suurem kui 50 % tegelikest kuludest. | 1.   Liidu finantsabi on võrdne artikli 30 lõike 1 punktis a osutatud tegelikult makstud rahalise toetuse summaga ja mitte suurem kui 50 % tegelikest kuludest
  või mitte suurem kui 75 % äärepoolseimate piirkondade puhul
  . |
| 2.   Liidu finantsabi ülempiir on 4,1 % iga tootjaorganisatsiooni turustatud
  toodangu
  väärtusest. | 2.   Liidu finantsabi ülempiir on 4,1 % iga tootjaorganisatsiooni
  ja/või nende liidu
  turustatud
  värskete või töödeldud toodete
  väärtusest. |
| Kõnealust protsendimäära võib suurendada 4,6 %-le turustatud
  toodangu
  väärtusest, tingimusel et summat, mis ületab 4,1 % turustatud
  toodangu
  väärtusest, kasutatakse üksnes kriisiennetus- ja -ohjamismeetmeteks. | Kõnealust protsendimäära võib suurendada 4,6 %-le
  tootjaorganisatsiooni
  turustatud
  värskete või töödeldud toodete
  väärtusest, tingimusel et summat, mis ületab 4,1 % turustatud
  värskete või töödeldud toodete
  väärtusest, kasutatakse üksnes kriisiennetus- ja -ohjamismeetmeteks. |
| | Tootjaorganisatsioonide liitude puhul võib seda protsenti suurendada 5 %-ni liidu või selle liikmete turustatud värskete või töödeldud toodete väärtusest, tingimusel et summat, mis ületab 4,1 % turustatud värskete või töödeldud toodete väärtusest, kasutatakse ainult kriisiennetus- ja -ohjamismeetmete jaoks, mida see tootjaorganisatsioonide liit rakendab oma liikmete nimel. |
| 3.   Tootjaorganisatsiooni taotlusel suurendatakse lõikes 1 sätestatud toetusmäära 50 %-lt 60 %-le ühe rakenduskava või rakenduskava osa kohta, kui see vastab vähemalt ühele järgmistest tingimustest: | 3.   Tootjaorganisatsiooni taotlusel suurendatakse lõikes 1 sätestatud toetusmäära 50 %-lt 60 %-le ühe rakenduskava või rakenduskava osa kohta, kui see vastab vähemalt ühele järgmistest tingimustest: |
| a) | selle on esitanud mitu liidu tootjaorganisatsiooni, kes tegelevad eri liikmesriikides rahvusvaheliste kavadega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 32

Artikkel 32

Liidu finantsabi

Liidu finantsabi

1.   Liidu finantsabi on võrdne artikli 30 lõike 1 punktis a osutatud tegelikult makstud rahalise toetuse summaga, kuid mitte suurem kui 50 % tegelikest kuludest.

1.   Liidu finantsabi on võrdne artikli 30 lõike 1 punktis a osutatud tegelikult makstud rahalise toetuse summaga ja mitte suurem kui 50 % tegelikest kuludest
  või mitte suurem kui 75 % äärepoolseimate piirkondade puhul
  .

2.   Liidu finantsabi ülempiir on 4,1 % iga tootjaorganisatsiooni turustatud
  toodangu
  väärtusest.

2.   Liidu finantsabi ülempiir on 4,1 % iga tootjaorganisatsiooni
  ja/või nende liidu
  turustatud
  värskete või töödeldud toodete
  väärtusest.

Kõnealust protsendimäära võib suurendada 4,6 %-le turustatud
  toodangu
  väärtusest, tingimusel et summat, mis ületab 4,1 % turustatud
  toodangu
  väärtusest, kasutatakse üksnes kriisiennetus- ja -ohjamismeetmeteks.

Kõnealust protsendimäära võib suurendada 4,6 %-le
  tootjaorganisatsiooni
  turustatud
  värskete või töödeldud toodete
  väärtusest, tingimusel et summat, mis ületab 4,1 % turustatud
  värskete või töödeldud toodete
  väärtusest, kasutatakse üksnes kriisiennetus- ja -ohjamismeetmeteks.

Tootjaorganisatsioonide liitude puhul võib seda protsenti suurendada 5 %-ni liidu või selle liikmete turustatud värskete või töödeldud toodete väärtusest, tingimusel et summat, mis ületab 4,1 % turustatud värskete või töödeldud toodete väärtusest, kasutatakse ainult kriisiennetus- ja -ohjamismeetmete jaoks, mida see tootjaorganisatsioonide liit rakendab oma liikmete nimel.

3.   Tootjaorganisatsiooni taotlusel suurendatakse lõikes 1 sätestatud toetusmäära 50 %-lt 60 %-le ühe rakenduskava või rakenduskava osa kohta, kui see vastab vähemalt ühele järgmistest tingimustest:

3.   Tootjaorganisatsiooni taotlusel suurendatakse lõikes 1 sätestatud toetusmäära 50 %-lt 60 %-le ühe rakenduskava või rakenduskava osa kohta, kui see vastab vähemalt ühele järgmistest tingimustest:

a)

selle on esitanud mitu liidu tootjaorganisatsiooni, kes tegelevad eri liikmesriikides rahvusvaheliste kavadega;

| a) | selle on esitanud mitu liidu tootjaorganisatsiooni, kes tegelevad eri liikmesriikides rahvusvaheliste kavadega; |
| --- | --- |

a)

selle on esitanud mitu liidu tootjaorganisatsiooni, kes tegelevad eri liikmesriikides rahvusvaheliste kavadega;

| b) | selle on esitanud üks või mitu tootmisharudevahelistel alustel toimivate kavadega tegelevat tootjaorganisatsiooni; |
| --- | --- |

b)

selle on esitanud üks või mitu tootmisharudevahelistel alustel toimivate kavadega tegelevat tootjaorganisatsiooni;

| b) | selle on esitanud üks või mitu tootmisharudevahelistel alustel toimivate kavadega tegelevat tootjaorganisatsiooni; |
| --- | --- |

b)

selle on esitanud üks või mitu tootmisharudevahelistel alustel toimivate kavadega tegelevat tootjaorganisatsiooni;

| c) | sellega kaetakse üksnes selliste mahepõllumajanduslike toodete tootmiseks antavaid eritoetusi, mis on hõlmatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 834/2007; |
| --- | --- |

c)

sellega kaetakse üksnes selliste mahepõllumajanduslike toodete tootmiseks antavaid eritoetusi, mis on hõlmatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 834/2007;

| c) | sellega kaetakse üksnes selliste mahepõllumajanduslike toodete tootmiseks antavaid eritoetusi, mis on hõlmatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 834/2007; |
| --- | --- |

c)

sellega kaetakse üksnes selliste mahepõllumajanduslike toodete tootmiseks antavaid eritoetusi, mis on hõlmatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 834/2007;

| d) | see on esimene kava, mille esitab tunnustatud tootjaorganisatsioon, mis on ühinenud teise tunnustatud tootjaorganisatsiooniga; |
| --- | --- |

d)

see on esimene kava, mille esitab tunnustatud tootjaorganisatsioon, mis on ühinenud teise tunnustatud tootjaorganisatsiooniga;

| d) | see on esimene kava, mille esitab tunnustatud tootjaorganisatsioon, mis on ühinenud teise tunnustatud tootjaorganisatsiooniga; |
| --- | --- |

d)

see on esimene kava, mille esitab tunnustatud tootjaorganisatsioon, mis on ühinenud teise tunnustatud tootjaorganisatsiooniga;

| d a) | kava on esitanud mitu tunnustatud tootjaorganisatsiooni, millel on ühine turustuse tütarettevõtja; |
| --- | --- |

d a)

kava on esitanud mitu tunnustatud tootjaorganisatsiooni, millel on ühine turustuse tütarettevõtja;

| e) | see on esimene kava, mille esitab tunnustatud tootjaorganisatsioonide liit; |
| --- | --- |

e)

see on esimene kava, mille esitab tunnustatud tootjaorganisatsioonide liit;

| e) | see on esimene kava, mille esitab tunnustatud tootjaorganisatsioonide liit; |
| --- | --- |

e)

see on esimene kava, mille esitab tunnustatud tootjaorganisatsioonide liit;

| f) | selle on esitanud tootjaorganisatsioonid nendest liikmesriikidest, kus tootjaorganisatsioonid turustavad vähem kui 20 % puu- ja köögiviljatoodangust; |
| --- | --- |

f)

selle on esitanud tootjaorganisatsioonid nendest liikmesriikidest, kus tootjaorganisatsioonid turustavad vähem kui 20 % puu- ja köögiviljatoodangust;

| f) | selle on esitanud tootjaorganisatsioonid nendest liikmesriikidest, kus tootjaorganisatsioonid turustavad vähem kui 20 % puu- ja köögiviljatoodangust; |
| --- | --- |

f)

selle on esitanud tootjaorganisatsioonid nendest liikmesriikidest, kus tootjaorganisatsioonid turustavad vähem kui 20 % puu- ja köögiviljatoodangust;

| g) | selle on esitanud tootjaorganisatsioon ühest äärepoolseimast piirkonnast, nagu on osutatud aluslepingu artiklis 349; |
| --- | --- |

g)

selle on esitanud tootjaorganisatsioon ühest äärepoolseimast piirkonnast, nagu on osutatud aluslepingu artiklis 349;

| g) | selle on esitanud tootjaorganisatsioon ühest äärepoolseimast piirkonnast, nagu on osutatud aluslepingu artiklis 349
  , või Egeuse mere väikesaarelt, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1405/2006 artikli 1 lõikes 2
  . |
| --- | --- |

g)

selle on esitanud tootjaorganisatsioon ühest äärepoolseimast piirkonnast, nagu on osutatud aluslepingu artiklis 349
  , või Egeuse mere väikesaarelt, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1405/2006 artikli 1 lõikes 2
  .

| h) | see hõlmab üksnes eritoetusi meetmeteks, mille eesmärk on propageerida haridusasutuses viibivate laste hulgas puu- ja köögivilja tarbimist
  . |
| --- | --- |

h)

see hõlmab üksnes eritoetusi meetmeteks, mille eesmärk on propageerida haridusasutuses viibivate laste hulgas puu- ja köögivilja tarbimist
  .

4.   Lõikes 1 sätestatud piirmäära 50 % suurendatakse 100 %-le puu- ja köögivilja turult kõrvaldamiste puhul, kui kõrvaldatav kogus ei ületa 5 % iga tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu mahust ning kui kõrvaldamine on toimunud järgmisel viisil:

4.   Lõikes 1 sätestatud piirmäära 50 % suurendatakse 100 %-le puu- ja köögivilja turult kõrvaldamiste puhul, kui kõrvaldatav kogus ei ületa 5 % iga tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu mahust ning kui kõrvaldamine on toimunud järgmisel viisil:

| a) | tasuta jagamine heategevusorganisatsioonidele ja -fondidele, mille liikmesriigid on sel eesmärgil heaks kiitnud, kasutamiseks nende tegevuses selliste inimeste aitamiseks, kellel on riigi seaduste kohaselt õigus saada sotsiaalabi, eelkõige piisavate elatusvahendite puudumise tõttu; |
| --- | --- |

a)

tasuta jagamine heategevusorganisatsioonidele ja -fondidele, mille liikmesriigid on sel eesmärgil heaks kiitnud, kasutamiseks nende tegevuses selliste inimeste aitamiseks, kellel on riigi seaduste kohaselt õigus saada sotsiaalabi, eelkõige piisavate elatusvahendite puudumise tõttu;

| a) | tasuta jagamine heategevusorganisatsioonidele ja -fondidele, mille liikmesriigid on sel eesmärgil heaks kiitnud, kasutamiseks nende tegevuses selliste inimeste aitamiseks, kellel on riigi seaduste kohaselt õigus saada sotsiaalabi, eelkõige piisavate elatusvahendite puudumise tõttu; |
| --- | --- |

a)

tasuta jagamine heategevusorganisatsioonidele ja -fondidele, mille liikmesriigid on sel eesmärgil heaks kiitnud, kasutamiseks nende tegevuses selliste inimeste aitamiseks, kellel on riigi seaduste kohaselt õigus saada sotsiaalabi, eelkõige piisavate elatusvahendite puudumise tõttu;

| b) | tasuta jagamine karistusasutustele, koolidele
  , riiklikele haridusasutustele
  ja laste puhkelaagritele, samuti liikmesriikide määratud haiglatele ja vanadekodudele; liikmesriigid teevad kõik vajaliku tagamaks, et sel viisil jagatud kogused täiendavad selliste asutuste tavaliselt ostetavaid koguseid. |
| --- | --- |

b)

tasuta jagamine karistusasutustele, koolidele
  , riiklikele haridusasutustele
  ja laste puhkelaagritele, samuti liikmesriikide määratud haiglatele ja vanadekodudele; liikmesriigid teevad kõik vajaliku tagamaks, et sel viisil jagatud kogused täiendavad selliste asutuste tavaliselt ostetavaid koguseid.

| b) | tasuta jagamine karistusasutustele, koolidele ja
  artiklis 20 a osutatud asutustele ning
  laste puhkelaagritele, samuti liikmesriikide määratud haiglatele ja vanadekodudele; liikmesriigid teevad kõik vajaliku tagamaks, et sel viisil jagatud kogused täiendavad selliste asutuste tavaliselt ostetavaid koguseid. |
| --- | --- |

b)

tasuta jagamine karistusasutustele, koolidele ja
  artiklis 20 a osutatud asutustele ning
  laste puhkelaagritele, samuti liikmesriikide määratud haiglatele ja vanadekodudele; liikmesriigid teevad kõik vajaliku tagamaks, et sel viisil jagatud kogused täiendavad selliste asutuste tavaliselt ostetavaid koguseid.

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 34 | Artikkel 34 |
| Rakenduskavade riiklik raamistik ja riiklik strateegia | Rakenduskavade riiklik raamistik ja riiklik strateegia |
| 1.   Liikmesriigid kehtestavad siseriikliku raamistiku artikli 31 lõikes 3 osutatud keskkonnameetmetega seotud üldtingimuste väljatöötamiseks. Kõnealuse raamistikuga tagatakse eelkõige, et sellised meetmed vastavad määruses (EL) nr [...] (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) sätestatud nõuetele, eelkõige kõnealuse määruse artiklis 6 sätestatud nõuete järjekindluse kohta. | 1.   Liikmesriigid kehtestavad siseriikliku raamistiku artikli 31 lõikes 3 osutatud keskkonnameetmetega seotud üldtingimuste väljatöötamiseks. Kõnealuse raamistikuga tagatakse eelkõige, et sellised meetmed vastavad määruses (EL) nr [...] (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) sätestatud nõuetele, eelkõige kõnealuse määruse artiklis 6 sätestatud nõuete järjekindluse kohta. |
| Liikmesriigid esitavad oma raamistiku kavandi komisjonile, kes
  rakendusaktidega
  võib kolme kuu jooksul
  nõuda muudatusi
  , kui ta leiab, et kõnealune kavand ei võimalda saavutada aluslepingu artiklis 191 ning liidu seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis sätestatud eesmärke. Samu eesmärke tuleb järgida ka rakenduskavadest toetatavate üksikpõllumajandusettevõtetesse tehtavate investeeringute puhul. | Liikmesriigid esitavad oma raamistiku kavandi komisjonile, kes võib
  artikli 162 lõiget 2 või 3 kohaldamata võtta vastu rakendusakte, milles nõutakse
  kolme kuu jooksul
  muudatuste tegemist
  , kui ta leiab, et kõnealune kavand ei võimalda saavutada aluslepingu artiklis 191 ning liidu seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis sätestatud eesmärke. Samu eesmärke tuleb järgida ka rakenduskavadest toetatavate üksikpõllumajandusettevõtetesse tehtavate investeeringute puhul. |
| 2.   Kõik liikmesriigid koostavad puu- ja köögiviljaturu säästvate rakenduskavade riikliku strateegia. Kõnealuse strateegiaga on hõlmatud: | 2.   Kõik liikmesriigid koostavad puu- ja köögiviljaturu säästvate rakenduskavade riikliku strateegia. Kõnealuse strateegiaga on hõlmatud: |
| a) | olukorra tugevate ja nõrkade külgede analüüs ning arengupotentsiaal; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 34

Artikkel 34

Rakenduskavade riiklik raamistik ja riiklik strateegia

Rakenduskavade riiklik raamistik ja riiklik strateegia

1.   Liikmesriigid kehtestavad siseriikliku raamistiku artikli 31 lõikes 3 osutatud keskkonnameetmetega seotud üldtingimuste väljatöötamiseks. Kõnealuse raamistikuga tagatakse eelkõige, et sellised meetmed vastavad määruses (EL) nr [...] (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) sätestatud nõuetele, eelkõige kõnealuse määruse artiklis 6 sätestatud nõuete järjekindluse kohta.

1.   Liikmesriigid kehtestavad siseriikliku raamistiku artikli 31 lõikes 3 osutatud keskkonnameetmetega seotud üldtingimuste väljatöötamiseks. Kõnealuse raamistikuga tagatakse eelkõige, et sellised meetmed vastavad määruses (EL) nr [...] (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) sätestatud nõuetele, eelkõige kõnealuse määruse artiklis 6 sätestatud nõuete järjekindluse kohta.

Liikmesriigid esitavad oma raamistiku kavandi komisjonile, kes
  rakendusaktidega
  võib kolme kuu jooksul
  nõuda muudatusi
  , kui ta leiab, et kõnealune kavand ei võimalda saavutada aluslepingu artiklis 191 ning liidu seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis sätestatud eesmärke. Samu eesmärke tuleb järgida ka rakenduskavadest toetatavate üksikpõllumajandusettevõtetesse tehtavate investeeringute puhul.

Liikmesriigid esitavad oma raamistiku kavandi komisjonile, kes võib
  artikli 162 lõiget 2 või 3 kohaldamata võtta vastu rakendusakte, milles nõutakse
  kolme kuu jooksul
  muudatuste tegemist
  , kui ta leiab, et kõnealune kavand ei võimalda saavutada aluslepingu artiklis 191 ning liidu seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis sätestatud eesmärke. Samu eesmärke tuleb järgida ka rakenduskavadest toetatavate üksikpõllumajandusettevõtetesse tehtavate investeeringute puhul.

2.   Kõik liikmesriigid koostavad puu- ja köögiviljaturu säästvate rakenduskavade riikliku strateegia. Kõnealuse strateegiaga on hõlmatud:

2.   Kõik liikmesriigid koostavad puu- ja köögiviljaturu säästvate rakenduskavade riikliku strateegia. Kõnealuse strateegiaga on hõlmatud:

a)

olukorra tugevate ja nõrkade külgede analüüs ning arengupotentsiaal;

| a) | olukorra tugevate ja nõrkade külgede analüüs ning arengupotentsiaal; |
| --- | --- |

a)

olukorra tugevate ja nõrkade külgede analüüs ning arengupotentsiaal;

| b) | valitud prioriteetide põhjendus; |
| --- | --- |

b)

valitud prioriteetide põhjendus;

| b) | valitud prioriteetide põhjendus; |
| --- | --- |

b)

valitud prioriteetide põhjendus;

| c) | rakenduskavade ja rahastamisvahendite eesmärgid ning tulemuslikkuse näitajad; |
| --- | --- |

c)

rakenduskavade ja rahastamisvahendite eesmärgid ning tulemuslikkuse näitajad;

| c) | rakenduskavade ja rahastamisvahendite eesmärgid ning tulemuslikkuse näitajad; |
| --- | --- |

c)

rakenduskavade ja rahastamisvahendite eesmärgid ning tulemuslikkuse näitajad;

| d) | rakenduskavade hindamine; |
| --- | --- |

d)

rakenduskavade hindamine;

| d) | rakenduskavade hindamine; |
| --- | --- |

d)

rakenduskavade hindamine;

| e) | tootjaorganisatsioonide aruandluskohustus. |
| --- | --- |

e)

tootjaorganisatsioonide aruandluskohustus.

| e) | tootjaorganisatsioonide aruandluskohustus. |
| --- | --- |

e)

tootjaorganisatsioonide aruandluskohustus.

Riiklikus strateegias sisaldub ka lõikes 1 osutatud riigisisene raamistik.

Riiklikus strateegias sisaldub ka lõikes 1 osutatud riigisisene raamistik.

3.   Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata liikmesriikide suhtes, kus ei ole tunnustatud tootjaorganisatsioone.

3.   Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata liikmesriikide suhtes, kus ei ole tunnustatud tootjaorganisatsioone.

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 34 a |
| | Riiklik võrgustik |
| | 1.
     
  Liikmesriigid võivad luua riikliku puu- ja köögiviljavõrgustiku, mis ühendab riikliku strateegia rakendamisse kaasatud tootjaorganisatsioone, tootjaorganisatsioonide liitusid ja ametiasutusi. |
| | 2.
     
  Võrgustikku rahastatakse maksimaalselt 0,5 % määral ELi osast rakendusfondide rahastamises. |
| | 3.
     
  Selle võrgustiku eesmärk on juhtida võrgustikku, uurida ülevõetavaid häid tavasid ja koguda asjakohast teavet, korraldada konverentse ja seminare riikliku strateegia juhtimisse kaasatud isikutele, viia ellu riikliku strateegia jälgimis- ja hindamisprogramme ning muid riiklikus strateegias nimetatud tegevusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 34 a

Riiklik võrgustik

1.
     
  Liikmesriigid võivad luua riikliku puu- ja köögiviljavõrgustiku, mis ühendab riikliku strateegia rakendamisse kaasatud tootjaorganisatsioone, tootjaorganisatsioonide liitusid ja ametiasutusi.

2.
     
  Võrgustikku rahastatakse maksimaalselt 0,5 % määral ELi osast rakendusfondide rahastamises.

3.
     
  Selle võrgustiku eesmärk on juhtida võrgustikku, uurida ülevõetavaid häid tavasid ja koguda asjakohast teavet, korraldada konverentse ja seminare riikliku strateegia juhtimisse kaasatud isikutele, viia ellu riikliku strateegia jälgimis- ja hindamisprogramme ning muid riiklikus strateegias nimetatud tegevusi.

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 35 | Artikkel 35 |
| Delegeeritud volitused | Delegeeritud volitused |
| Võttes arvesse vajadust tagada tootjaorganisatsioonide tõhus, sihipärane ja jätkuv toetamine puu- ja köögiviljasektoris, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada eeskirjad, milles käsitletakse: | Võttes arvesse vajadust tagada tootjaorganisatsioonide tõhus, sihipärane ja jätkuv toetamine puu- ja köögiviljasektoris, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada eeskirjad, milles käsitletakse: |
| a) | rakendusfonde ja rakenduskavasid, mis on seotud: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 35

Artikkel 35

Delegeeritud volitused

Delegeeritud volitused

Võttes arvesse vajadust tagada tootjaorganisatsioonide tõhus, sihipärane ja jätkuv toetamine puu- ja köögiviljasektoris, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada eeskirjad, milles käsitletakse:

Võttes arvesse vajadust tagada tootjaorganisatsioonide tõhus, sihipärane ja jätkuv toetamine puu- ja köögiviljasektoris, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada eeskirjad, milles käsitletakse:

a)

rakendusfonde ja rakenduskavasid, mis on seotud:

| a) | rakendusfonde ja rakenduskavasid, mis on seotud: |
| --- | --- |

a)

rakendusfonde ja rakenduskavasid, mis on seotud:

| | i) | rakendusfondide hinnangulise suuruse, rahastamise ja kasutamisega; |
| --- | --- | --- |

i)

rakendusfondide hinnangulise suuruse, rahastamise ja kasutamisega;

| | i) | rakendusfondide hinnangulise suuruse, rahastamise ja kasutamisega; |
| --- | --- | --- |

i)

rakendusfondide hinnangulise suuruse, rahastamise ja kasutamisega;

| | ii) | rakenduskavade sisu, kestuse, heakskiitmise ja muutmisega; |
| --- | --- | --- |

ii)

rakenduskavade sisu, kestuse, heakskiitmise ja muutmisega;

| | ii) | rakenduskavade sisu, kestuse, heakskiitmise ja muutmisega; |
| --- | --- | --- |

ii)

rakenduskavade sisu, kestuse, heakskiitmise ja muutmisega;

| | iii) | meetmete abikõlblikkusega, tegevuskava kohase tegevuse või kuludega ja vastavate täiendavate riiklike eeskirjadega; |
| --- | --- | --- |

iii)

meetmete abikõlblikkusega, tegevuskava kohase tegevuse või kuludega ja vastavate täiendavate riiklike eeskirjadega;

| | iii) | meetmete abikõlblikkusega, tegevuskava kohase tegevuse või kuludega
  , üksikpõllumajandusettevõtetesse tehtavate investeeringutega
  ja vastavate täiendavate riiklike eeskirjadega; |
| --- | --- | --- |

iii)

meetmete abikõlblikkusega, tegevuskava kohase tegevuse või kuludega
  , üksikpõllumajandusettevõtetesse tehtavate investeeringutega
  ja vastavate täiendavate riiklike eeskirjadega;

| | iv) | tegevuskavade ja maaelu arengu programmide vahelise suhtega; |
| --- | --- | --- |

iv)

tegevuskavade ja maaelu arengu programmide vahelise suhtega;

| | iv) | tegevuskavade ja maaelu arengu programmide vahelise suhtega; |
| --- | --- | --- |

iv)

tegevuskavade ja maaelu arengu programmide vahelise suhtega;

| | v) | tootjaorganisatsioonide liitude rakenduskavadega; |
| --- | --- | --- |

v)

tootjaorganisatsioonide liitude rakenduskavadega;

| | v) | tootjaorganisatsioonide liitude rakenduskavadega; |
| --- | --- | --- |

v)

tootjaorganisatsioonide liitude rakenduskavadega;

| | v a) | erieeskirjadega, mis on kohaldatavad juhtudel, kui tootjaorganisatsioonide liidud asendavad täielikult või osaliselt oma liikmeid rakenduskavade majandamisel, läbivaatamisel, elluviimisel ja esitamisel; |
| --- | --- | --- |

v a)

erieeskirjadega, mis on kohaldatavad juhtudel, kui tootjaorganisatsioonide liidud asendavad täielikult või osaliselt oma liikmeid rakenduskavade majandamisel, läbivaatamisel, elluviimisel ja esitamisel;

| b) | riikliku raamistiku ja riikliku strateegia struktuuri ja sisuga; |
| --- | --- |

b)

riikliku raamistiku ja riikliku strateegia struktuuri ja sisuga;

| b) | riikliku raamistiku ja riikliku strateegia struktuuri ja sisuga; |
| --- | --- |

b)

riikliku raamistiku ja riikliku strateegia struktuuri ja sisuga;

| c) | liidu finantsabiga, mis on seotud: |
| --- | --- |

c)

liidu finantsabiga, mis on seotud:

| c) | liidu finantsabiga, mis on seotud: |
| --- | --- |

c)

liidu finantsabiga, mis on seotud:

| | i) | liidu finantsabi arvutamise alusega, eelkõige tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu väärtus; |
| --- | --- | --- |

i)

liidu finantsabi arvutamise alusega, eelkõige tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu väärtus;

| | i) | liidu finantsabi arvutamise alusega, eelkõige tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu väärtus; |
| --- | --- | --- |

i)

liidu finantsabi arvutamise alusega, eelkõige tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu väärtus;

| | ii) | abi arvutamiseks kohaldatava võrdlusperioodiga; |
| --- | --- | --- |

ii)

abi arvutamiseks kohaldatava võrdlusperioodiga;

| | ii) | abi arvutamiseks kohaldatava võrdlusperioodiga; |
| --- | --- | --- |

ii)

abi arvutamiseks kohaldatava võrdlusperioodiga;

| | iii) | finantsabi saamise õiguste vähendamisega abitaotluste hilinenud esitamise korral; |
| --- | --- | --- |

iii)

finantsabi saamise õiguste vähendamisega abitaotluste hilinenud esitamise korral;

| | iii) | finantsabi saamise õiguste vähendamisega abitaotluste hilinenud esitamise korral; |
| --- | --- | --- |

iii)

finantsabi saamise õiguste vähendamisega abitaotluste hilinenud esitamise korral;

| | iv) | ettemaksete tegemisega ning tagatiste esitamise ja kaotamisega ettemaksete korral; |
| --- | --- | --- |

iv)

ettemaksete tegemisega ning tagatiste esitamise ja kaotamisega ettemaksete korral;

| | iv) | ettemaksete tegemisega ning tagatiste esitamise ja kaotamisega ettemaksete korral; |
| --- | --- | --- |

iv)

ettemaksete tegemisega ning tagatiste esitamise ja kaotamisega ettemaksete korral;

| | iv a) | tootjaorganisatsioonide liitude rakenduskavade rahastamise suhtes kohaldatavate erieeskirjadega, sealhulgas artikli 32 lõikes 2 esitatud ülempiiriga seotud eeskirjadega; |
| --- | --- | --- |

iv a)

tootjaorganisatsioonide liitude rakenduskavade rahastamise suhtes kohaldatavate erieeskirjadega, sealhulgas artikli 32 lõikes 2 esitatud ülempiiriga seotud eeskirjadega;

| d) | kriisiennetus- ja -ohjamismeetmed, mis on seotud: |
| --- | --- |

d)

kriisiennetus- ja -ohjamismeetmed, mis on seotud:

| d) | kriisiennetus- ja -ohjamismeetmed, mis on seotud: |
| --- | --- |

d)

kriisiennetus- ja -ohjamismeetmed, mis on seotud:

| | i) | kriisiennetus- ja -ohjamismeetmete valikuga; |
| --- | --- | --- |

i)

kriisiennetus- ja -ohjamismeetmete valikuga;

| | i) | kriisiennetus- ja -ohjamismeetmete valikuga; |
| --- | --- | --- |

i)

kriisiennetus- ja -ohjamismeetmete valikuga;

| | ii) | turult
  kõrvaldamise mõistega
  ; |
| --- | --- | --- |

ii)

turult
  kõrvaldamise mõistega
  ;

| | ii) | tingimustega, millega kaasneb
  turult
  kõrvaldamine
  ; |
| --- | --- | --- |

ii)

tingimustega, millega kaasneb
  turult
  kõrvaldamine
  ;

| | iii) | turult kõrvaldatud toodete sihtotstarbega; |
| --- | --- | --- |

iii)

turult kõrvaldatud toodete sihtotstarbega;

| | iii) | turult kõrvaldatud toodete sihtotstarbega; |
| --- | --- | --- |

iii)

turult kõrvaldatud toodete sihtotstarbega;

| | iv) | turult kõrvaldamise maksimumtoetusega; |
| --- | --- | --- |

iv)

turult kõrvaldamise maksimumtoetusega;

| | iv) | turult kõrvaldamise maksimumtoetusega; |
| --- | --- | --- |

iv)

turult kõrvaldamise maksimumtoetusega;

| | v) | etteteatamisega turult kõrvaldamise korral; |
| --- | --- | --- |

v)

etteteatamisega turult kõrvaldamise korral;

| | v) | etteteatamisega turult kõrvaldamise korral; |
| --- | --- | --- |

v)

etteteatamisega turult kõrvaldamise korral;

| | vi) | turustatud toodangu mahuga turult kõrvaldamise korral; |
| --- | --- | --- |

vi)

turustatud toodangu mahuga turult kõrvaldamise korral;

| | vi) | turustatud toodangu mahuga turult kõrvaldamise korral; |
| --- | --- | --- |

vi)

turustatud toodangu mahuga turult kõrvaldamise korral;

| | vii) | tasuta jagamiseks ettenähtud toodete pakendil Euroopa Liidu embleemi esitamisega; |
| --- | --- | --- |

vii)

tasuta jagamiseks ettenähtud toodete pakendil Euroopa Liidu embleemi esitamisega;

| | vii) | tasuta jagamiseks ettenähtud toodete pakendil Euroopa Liidu embleemi esitamisega; |
| --- | --- | --- |

vii)

tasuta jagamiseks ettenähtud toodete pakendil Euroopa Liidu embleemi esitamisega;

| | viii) | kõrvaldatud toodete saajatele esitatavate tingimustega; |
| --- | --- | --- |

viii)

kõrvaldatud toodete saajatele esitatavate tingimustega;

| | viii) | kõrvaldatud toodete saajatele esitatavate tingimustega; |
| --- | --- | --- |

viii)

kõrvaldatud toodete saajatele esitatavate tingimustega;

| | ix) | toorelt koristamise ja koristamata jätmise mõistega; |
| --- | --- | --- |

ix)

toorelt koristamise ja koristamata jätmise mõistega;

| | x) | toorelt koristamise ja koristamata jätmise tingimustega; |
| --- | --- | --- |

x)

toorelt koristamise ja koristamata jätmise tingimustega;

| | x) | toorelt koristamise ja koristamata jätmise tingimustega; |
| --- | --- | --- |

x)

toorelt koristamise ja koristamata jätmise tingimustega;

| | xi) | saagikindlustuse
  eesmärkidega
  ; |
| --- | --- | --- |

xi)

saagikindlustuse
  eesmärkidega
  ;

| | xi) | saagikindlustuse
  suhtes kohaldatavate rakendustingimustega
  ; |
| --- | --- | --- |

xi)

saagikindlustuse
  suhtes kohaldatavate rakendustingimustega
  ;

| | xii) | mõistega „ebasoodsad ilmastikutingimused”; |
| --- | --- | --- |

xii)

mõistega „ebasoodsad ilmastikutingimused”;

| | xiii) | ühisfondide moodustamise halduskulude katmise toetuse tingimustega; |
| --- | --- | --- |

xiii)

ühisfondide moodustamise halduskulude katmise toetuse tingimustega;

| | xiii) | ühisfondide moodustamise halduskulude katmise toetuse tingimustega; |
| --- | --- | --- |

xiii)

ühisfondide moodustamise halduskulude katmise toetuse tingimustega;

| e) | riikliku finantsabiga, mis on seotud: |
| --- | --- |

e)

riikliku finantsabiga, mis on seotud:

| e) | riikliku finantsabiga, mis on seotud: |
| --- | --- |

e)

riikliku finantsabiga, mis on seotud:

| | i) | tootjate organiseerituse tasemega; |
| --- | --- | --- |

i)

tootjate organiseerituse tasemega;

| | i) | tootjate organiseerituse tasemega; |
| --- | --- | --- |

i)

tootjate organiseerituse tasemega;

| | ii) | rakenduskavade muudatustega; |
| --- | --- | --- |

ii)

rakenduskavade muudatustega;

| | ii) | rakenduskavade muudatustega; |
| --- | --- | --- |

ii)

rakenduskavade muudatustega;

| | iii) | finantsabi saamise õiguste vähendamisega abitaotluste hilinenud esitamise korral; |
| --- | --- | --- |

iii)

finantsabi saamise õiguste vähendamisega abitaotluste hilinenud esitamise korral;

| | iii) | finantsabi saamise õiguste vähendamisega abitaotluste hilinenud esitamise korral; |
| --- | --- | --- |

iii)

finantsabi saamise õiguste vähendamisega abitaotluste hilinenud esitamise korral;

| | iv) | tagatiste esitamise, vabastamise ja kaotamisega ettemaksete korral; |
| --- | --- | --- |

iv)

tagatiste esitamise, vabastamise ja kaotamisega ettemaksete korral;

| | iv) | tagatiste esitamise, vabastamise ja kaotamisega ettemaksete korral; |
| --- | --- | --- |

iv)

tagatiste esitamise, vabastamise ja kaotamisega ettemaksete korral;

| | v) | liidu poolt tagasi makstava riikliku finantsabi maksimaalse protsendiga. |
| --- | --- | --- |

v)

liidu poolt tagasi makstava riikliku finantsabi maksimaalse protsendiga.

| | v) | liidu poolt tagasi makstava riikliku finantsabi maksimaalse protsendiga. |
| --- | --- | --- |

v)

liidu poolt tagasi makstava riikliku finantsabi maksimaalse protsendiga.

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 38 | Artikkel 38 |
| Kooskõla ja järjepidevus | Kooskõla ja järjepidevus |
| 1.   Toetusprogrammid on kooskõlas liidu õigusega ning liidu tegevuse, poliitika ja prioriteetidega. | 1.   Toetusprogrammid on kooskõlas liidu õigusega ning liidu tegevuse, poliitika ja prioriteetidega. |
| 2.   Liikmesriigid vastutavad toetusprogrammide eest ning tagavad, et need on sisult järjekindlad ning et neid koostatakse ja rakendatakse objektiivselt, võttes arvesse asjaomaste tootjate majanduslikku olukorda ja vajadust vältida tootjate põhjendamatut ebavõrdset kohtlemist. | 2.   Liikmesriigid vastutavad toetusprogrammide eest ning tagavad, et need on sisult järjekindlad ning et neid koostatakse ja rakendatakse objektiivselt, võttes arvesse asjaomaste tootjate majanduslikku olukorda ja vajadust vältida tootjate põhjendamatut ebavõrdset kohtlemist. |
| 3.   Toetust ei anta: | 3.   Toetust ei anta: |
| (a) | teadusprojektidele ja teadusprojekte toetavatele meetmetele, ilma et see piiraks artikli 43 lõike 3 punkte d ja e; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 38

Artikkel 38

Kooskõla ja järjepidevus

Kooskõla ja järjepidevus

1.   Toetusprogrammid on kooskõlas liidu õigusega ning liidu tegevuse, poliitika ja prioriteetidega.

1.   Toetusprogrammid on kooskõlas liidu õigusega ning liidu tegevuse, poliitika ja prioriteetidega.

2.   Liikmesriigid vastutavad toetusprogrammide eest ning tagavad, et need on sisult järjekindlad ning et neid koostatakse ja rakendatakse objektiivselt, võttes arvesse asjaomaste tootjate majanduslikku olukorda ja vajadust vältida tootjate põhjendamatut ebavõrdset kohtlemist.

2.   Liikmesriigid vastutavad toetusprogrammide eest ning tagavad, et need on sisult järjekindlad ning et neid koostatakse ja rakendatakse objektiivselt, võttes arvesse asjaomaste tootjate majanduslikku olukorda ja vajadust vältida tootjate põhjendamatut ebavõrdset kohtlemist.

3.   Toetust ei anta:

3.   Toetust ei anta:

(a)

teadusprojektidele ja teadusprojekte toetavatele meetmetele, ilma et see piiraks artikli 43 lõike 3 punkte d ja e;

| b) | määruse (EL) nr [...] (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohastes liikmesriikide maaelu arengu programmides sisalduvatele meetmetele. |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr [...] (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohastes liikmesriikide maaelu arengu programmides sisalduvatele meetmetele.

| b) | määruse (EL) nr [...] (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohastes liikmesriikide maaelu arengu programmides sisalduvatele meetmetele. |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr [...] (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohastes liikmesriikide maaelu arengu programmides sisalduvatele meetmetele.

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 39 | Artikkel 39 |
| Toetusprogrammide esitamine | Toetusprogrammide esitamine |
| 1.   Iga IV lisas loetletud tootjaliikmesriik esitab komisjonile viieaastase toetusprogrammi kavandi, mis sisaldab vähemalt ühte artiklis 40 sätestatud abikõlblikku meedet. | 1.   Iga IV lisas loetletud tootjaliikmesriik esitab komisjonile viieaastase toetusprogrammi kavandi, mis sisaldab vähemalt ühte artiklis 40 sätestatud abikõlblikku meedet. |
| | 1 a.
     
  Toetusprogrammide toetusmeetmed töötatakse välja sellisel geograafilisel tasandil, mida liikmesriik peab kõige asjakohasemaks. Enne toetusprogrammi komisjonile esitamist konsulteerib liikmesriik sobiva territoriaalse tasandi pädevate asutuste ja organisatsioonidega. |
| | 1 b.
     
  Iga liikmesriik esitab ühe toetusprogrammi kavandi, milles võib võtta arvesse piirkondlikke eripärasid. |
| 2.   Toetusprogramme hakatakse kohaldama kolm kuud pärast nende esitamist komisjonile. | 2.   Toetusprogramme hakatakse kohaldama kolm kuud pärast nende esitamist komisjonile. |
| Kui komisjon kehtestab rakendusaktiga, et toetusprogramm ei vasta käesolevas jaos sätestatud eeskirjadele, teavitab komisjon sellest liikmesriiki. Sellisel juhul esitab liikmesriik komisjonile muudetud toetusprogrammi. Muudetud toetusprogrammi hakatakse kohaldama kaks kuud pärast selle esitamist, välja arvatud juhul, kui vastuolu ei ole kõrvaldatud – sel juhul kohaldatakse käesolevat lõiku. | Kui komisjon kehtestab rakendusaktiga, et toetusprogramm ei vasta käesolevas jaos sätestatud eeskirjadele, teavitab komisjon sellest liikmesriiki. Sellisel juhul esitab liikmesriik komisjonile muudetud toetusprogrammi. Muudetud toetusprogrammi hakatakse kohaldama kaks kuud pärast selle esitamist, välja arvatud juhul, kui vastuolu ei ole kõrvaldatud – sel juhul kohaldatakse käesolevat lõiku. |
| 3.   Lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis liikmesriikide esitatud toetusprogrammide muudatuste suhtes. | 3.   Lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis liikmesriikide esitatud toetusprogrammide muudatuste suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 39

Artikkel 39

Toetusprogrammide esitamine

Toetusprogrammide esitamine

1.   Iga IV lisas loetletud tootjaliikmesriik esitab komisjonile viieaastase toetusprogrammi kavandi, mis sisaldab vähemalt ühte artiklis 40 sätestatud abikõlblikku meedet.

1.   Iga IV lisas loetletud tootjaliikmesriik esitab komisjonile viieaastase toetusprogrammi kavandi, mis sisaldab vähemalt ühte artiklis 40 sätestatud abikõlblikku meedet.

1 a.
     
  Toetusprogrammide toetusmeetmed töötatakse välja sellisel geograafilisel tasandil, mida liikmesriik peab kõige asjakohasemaks. Enne toetusprogrammi komisjonile esitamist konsulteerib liikmesriik sobiva territoriaalse tasandi pädevate asutuste ja organisatsioonidega.

1 b.
     
  Iga liikmesriik esitab ühe toetusprogrammi kavandi, milles võib võtta arvesse piirkondlikke eripärasid.

2.   Toetusprogramme hakatakse kohaldama kolm kuud pärast nende esitamist komisjonile.

2.   Toetusprogramme hakatakse kohaldama kolm kuud pärast nende esitamist komisjonile.

Kui komisjon kehtestab rakendusaktiga, et toetusprogramm ei vasta käesolevas jaos sätestatud eeskirjadele, teavitab komisjon sellest liikmesriiki. Sellisel juhul esitab liikmesriik komisjonile muudetud toetusprogrammi. Muudetud toetusprogrammi hakatakse kohaldama kaks kuud pärast selle esitamist, välja arvatud juhul, kui vastuolu ei ole kõrvaldatud – sel juhul kohaldatakse käesolevat lõiku.

Kui komisjon kehtestab rakendusaktiga, et toetusprogramm ei vasta käesolevas jaos sätestatud eeskirjadele, teavitab komisjon sellest liikmesriiki. Sellisel juhul esitab liikmesriik komisjonile muudetud toetusprogrammi. Muudetud toetusprogrammi hakatakse kohaldama kaks kuud pärast selle esitamist, välja arvatud juhul, kui vastuolu ei ole kõrvaldatud – sel juhul kohaldatakse käesolevat lõiku.

3.   Lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis liikmesriikide esitatud toetusprogrammide muudatuste suhtes.

3.   Lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis liikmesriikide esitatud toetusprogrammide muudatuste suhtes.

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 39 a |
| | Toetusprogrammide sisu |
| | Toetusprogrammid koosnevad järgmistest osadest: |
| | a) | kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus ja nende arvudes väljendatud eesmärgid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 39 a

Toetusprogrammide sisu

Toetusprogrammid koosnevad järgmistest osadest:

a)

kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus ja nende arvudes väljendatud eesmärgid;

| b) | peetud konsultatsioonide tulemused; |
| --- | --- |

b)

peetud konsultatsioonide tulemused;

| c) | eelhindamine, mis näitab eeldatavat tehnilist, majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset mõju; |
| --- | --- |

c)

eelhindamine, mis näitab eeldatavat tehnilist, majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset mõju;

| d) | meetmete rakendamise ajakava; |
| --- | --- |

d)

meetmete rakendamise ajakava;

| e) | üldine rahastamistabel, mis hõlmab ressursside kasutamist ja kavandatud soovituslikku meetmetevahelist vahendite jaotust kooskõlas IV lisas sätestatud ülemmääradega; |
| --- | --- |

e)

üldine rahastamistabel, mis hõlmab ressursside kasutamist ja kavandatud soovituslikku meetmetevahelist vahendite jaotust kooskõlas IV lisas sätestatud ülemmääradega;

| f) | järelevalveks ja hindamiseks kasutatavad kriteeriumid ja arvulised näitajad ning meetmed, millega tagatakse toetusprogrammide asjakohane ja tulemuslik rakendamine, ning |
| --- | --- |

f)

järelevalveks ja hindamiseks kasutatavad kriteeriumid ja arvulised näitajad ning meetmed, millega tagatakse toetusprogrammide asjakohane ja tulemuslik rakendamine, ning

| g) | toetusprogrammi rakendamise eest vastutavate pädevate asutuste ja organite nimed. |
| --- | --- |

g)

toetusprogrammi rakendamise eest vastutavate pädevate asutuste ja organite nimed.

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 40 | Artikkel 40 |
| Abikõlblikud meetmed | Abikõlblikud meetmed |
| Toetusprogrammid võivad sisaldada üksnes ühte või mitut järgmist meedet: | Toetusprogrammid võivad sisaldada üksnes ühte või mitut järgmist meedet: |
| a) | toetus ühtse otsemaksete kava alusel vastavalt artiklile 42; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 40

Artikkel 40

Abikõlblikud meetmed

Abikõlblikud meetmed

Toetusprogrammid võivad sisaldada üksnes ühte või mitut järgmist meedet:

Toetusprogrammid võivad sisaldada üksnes ühte või mitut järgmist meedet:

a)

toetus ühtse otsemaksete kava alusel vastavalt artiklile 42;

| b) | müügi edendamine vastavalt artiklile 43; |
| --- | --- |

b)

müügi edendamine vastavalt artiklile 43;

| b) | müügi edendamine vastavalt artiklile 43; |
| --- | --- |

b)

müügi edendamine vastavalt artiklile 43;

| c) | viinamarjaistanduste ümberkorraldamine ja muutmine vastavalt artiklile 44; |
| --- | --- |

c)

viinamarjaistanduste ümberkorraldamine ja muutmine vastavalt artiklile 44;

| c) | viinamarjaistanduste ümberkorraldamine ja muutmine vastavalt artiklile 44; |
| --- | --- |

c)

viinamarjaistanduste ümberkorraldamine ja muutmine vastavalt artiklile 44;

| d) | toorelt koristamine vastavalt artiklile 45; |
| --- | --- |

d)

toorelt koristamine vastavalt artiklile 45;

| d) | toorelt koristamine vastavalt artiklile 45; |
| --- | --- |

d)

toorelt koristamine vastavalt artiklile 45;

| e) | ühisfondid vastavalt artiklile 46; |
| --- | --- |

e)

ühisfondid vastavalt artiklile 46;

| e) | ühisfondid vastavalt artiklile 46; |
| --- | --- |

e)

ühisfondid vastavalt artiklile 46;

| f) | saagikindlustus vastavalt artiklile 47; |
| --- | --- |

f)

saagikindlustus vastavalt artiklile 47;

| f) | saagikindlustus vastavalt artiklile 47; |
| --- | --- |

f)

saagikindlustus vastavalt artiklile 47;

| g) | investeeringud vastavalt artiklile 48; |
| --- | --- |

g)

investeeringud vastavalt artiklile 48;

| g) | investeeringud vastavalt artiklile 48; |
| --- | --- |

g)

investeeringud vastavalt artiklile 48;

| h) | kõrvalsaaduste destilleerimine vastavalt artiklile 49. |
| --- | --- |

h)

kõrvalsaaduste destilleerimine vastavalt artiklile 49.

| h) | kõrvalsaaduste destilleerimine vastavalt artiklile 49; |
| --- | --- |

h)

kõrvalsaaduste destilleerimine vastavalt artiklile 49;

| h a) | teadus- ja arendustegevus vastavalt artiklile 43 a; |
| --- | --- |

h a)

teadus- ja arendustegevus vastavalt artiklile 43 a;

| h b) | toetusprogramm viinamarjakasvatuseks järskudel nõlvadel vastavalt artiklile 44 a
  . |
| --- | --- |

h b)

toetusprogramm viinamarjakasvatuseks järskudel nõlvadel vastavalt artiklile 44 a
  .

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 42 | välja jäetud |
| Ühtne otsemaksete kava ja toetus viinamarjakasvatajatele | |
| Toetusprogrammid võivad hõlmata üksnes viinamarjakasvatajatele antavat toetust toetusõiguste eraldamise vormis, mille kohta on liikmesriigid teinud otsuse 1. detsembriks 2012 vastavalt määruse (EL) nr [KOM(2010) 799] artiklile 137 ning kõnealuses artiklis sätestatud tingimuste kohaselt. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 42

välja jäetud

Ühtne otsemaksete kava ja toetus viinamarjakasvatajatele

Toetusprogrammid võivad hõlmata üksnes viinamarjakasvatajatele antavat toetust toetusõiguste eraldamise vormis, mille kohta on liikmesriigid teinud otsuse 1. detsembriks 2012 vastavalt määruse (EL) nr [KOM(2010) 799] artiklile 137 ning kõnealuses artiklis sätestatud tingimuste kohaselt.

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 43

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 43 | Artikkel 43 |
| Müügiedendamine
  kolmandates riikides | Müügiedendamine |
| 1.   Käesoleva artikli kohane toetus hõlmab teavitus- või müügiedendusmeetmeid, mis on suunatud liidu veinidele kolmandates riikides, et suurendada nende konkurentsivõimet
  kõnealustes riikides
  . | 1.   Käesoleva artikli kohane toetus hõlmab teavitus- või müügiedendusmeetmeid, mis on suunatud liidu veinidele
  eelkõige ja peamiselt
  kolmandates riikides
  ja ka siseturul
  , et suurendada nende konkurentsivõimet. |
| 2.   Lõikes 1 osutatud meetmeid kohaldatakse kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide või selliste veinide suhtes, millele on märgitud viinamarjasort. | 2.   Lõikes 1 osutatud meetmeid kohaldatakse kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide või selliste veinide suhtes, millele on märgitud viinamarjasort. |
| 3.   Lõikes 1 osutatud meetmed võivad hõlmata üksnes järgmist: | 3.   Lõikes 1 osutatud meetmed võivad hõlmata üksnes järgmist: |
| a) | avalikke suhteid, müügiedendus- või reklaamimeetmeid, eelkõige neid, mis rõhutavad liidu toodete eeliseid, eriti seoses kvaliteedi, toiduohutuse või
  keskkonnasõbralikkusega
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 43

Artikkel 43

Müügiedendamine
  kolmandates riikides

Müügiedendamine

1.   Käesoleva artikli kohane toetus hõlmab teavitus- või müügiedendusmeetmeid, mis on suunatud liidu veinidele kolmandates riikides, et suurendada nende konkurentsivõimet
  kõnealustes riikides
  .

1.   Käesoleva artikli kohane toetus hõlmab teavitus- või müügiedendusmeetmeid, mis on suunatud liidu veinidele
  eelkõige ja peamiselt
  kolmandates riikides
  ja ka siseturul
  , et suurendada nende konkurentsivõimet.

2.   Lõikes 1 osutatud meetmeid kohaldatakse kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide või selliste veinide suhtes, millele on märgitud viinamarjasort.

2.   Lõikes 1 osutatud meetmeid kohaldatakse kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide või selliste veinide suhtes, millele on märgitud viinamarjasort.

3.   Lõikes 1 osutatud meetmed võivad hõlmata üksnes järgmist:

3.   Lõikes 1 osutatud meetmed võivad hõlmata üksnes järgmist:

a)

avalikke suhteid, müügiedendus- või reklaamimeetmeid, eelkõige neid, mis rõhutavad liidu toodete eeliseid, eriti seoses kvaliteedi, toiduohutuse või
  keskkonnasõbralikkusega
  ;

| a) | avalikke suhteid, müügiedendus- või reklaamimeetmeid, eelkõige neid, mis rõhutavad liidu toodete eeliseid, eriti seoses kvaliteedi, toiduohutuse või
  keskkonnastandarditega
  ; |
| --- | --- |

a)

avalikke suhteid, müügiedendus- või reklaamimeetmeid, eelkõige neid, mis rõhutavad liidu toodete eeliseid, eriti seoses kvaliteedi, toiduohutuse või
  keskkonnastandarditega
  ;

| b) | osalemist rahvusvahelise tähtsusega üritustel, messidel või näitustel; |
| --- | --- |

b)

osalemist rahvusvahelise tähtsusega üritustel, messidel või näitustel;

| b) | osalemist rahvusvahelise tähtsusega üritustel, messidel või näitustel; |
| --- | --- |

b)

osalemist rahvusvahelise tähtsusega üritustel, messidel või näitustel;

| c) | teavituskampaaniaid, mis tutvustavad eelkõige päritolunimetusi, geograafilisi tähiseid ja mahetootmist hõlmavaid liidu süsteeme; |
| --- | --- |

c)

teavituskampaaniaid, mis tutvustavad eelkõige päritolunimetusi, geograafilisi tähiseid ja mahetootmist hõlmavaid liidu süsteeme;

| c) | teavituskampaaniaid, mis tutvustavad eelkõige päritolunimetusi, geograafilisi tähiseid ja mahetootmist hõlmavaid liidu süsteeme; |
| --- | --- |

c)

teavituskampaaniaid, mis tutvustavad eelkõige päritolunimetusi, geograafilisi tähiseid ja mahetootmist hõlmavaid liidu süsteeme;

| d) | uurimusi uute turgude kohta, mis on vajalikud turuväljundite laiendamiseks; |
| --- | --- |

d)

uurimusi uute turgude kohta, mis on vajalikud turuväljundite laiendamiseks;

| d) | uurimusi uute turgude kohta, mis on vajalikud turuväljundite laiendamiseks; |
| --- | --- |

d)

uurimusi uute turgude kohta, mis on vajalikud turuväljundite laiendamiseks;

| e) | uurimusi teavitus- ja müügiedendusmeetmete tulemuste hindamiseks. |
| --- | --- |

e)

uurimusi teavitus- ja müügiedendusmeetmete tulemuste hindamiseks.

| e) | uurimusi teavitus- ja müügiedendusmeetmete tulemuste hindamiseks. |
| --- | --- |

e)

uurimusi teavitus- ja müügiedendusmeetmete tulemuste hindamiseks.

4.   Lõikes 1 osutatud liidu toetus müügiedendusmeetmetele ei tohi ületada 50 % abikõlblikest kulutustest.

4.   Lõikes 1 osutatud liidu toetus müügiedendusmeetmetele ei tohi ületada 50 % abikõlblikest kulutustest.

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 43 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 43 a |
| | Teadus- ja arendustegevus |
| | Teadus- ja arendustegevuse toetamine võimaldab rahastada teadusprojekte, mille eesmärk on eelkõige parandada tootekvaliteeti, tootmisprotsessi mõju keskkonnale ja toiduohutust veinisektoris. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 43 a

Teadus- ja arendustegevus

Teadus- ja arendustegevuse toetamine võimaldab rahastada teadusprojekte, mille eesmärk on eelkõige parandada tootekvaliteeti, tootmisprotsessi mõju keskkonnale ja toiduohutust veinisektoris.

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 43 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 43 b |
| | Säästva tootmise arenenud süsteemide alaste parimate tavade vahetamine |
| | 1.
     
  Selle artikli alusel antav toetus katab meetmeid, millega toetatakse säästva tootmise arenenud süsteemide alaste parimate tavade vahetamist ja seega võimaldatakse põllumajandustootjatel omandada uusi oskusi. |
| | 2.
     
  Lõikes 1 osutatud meetmeid kohaldatakse arenenud viinamarjakasvatus- ja veinitootmissüsteemide suhtes, mis suurendavad pinnasekatet, vähendavad oluliselt pestitsiidide ja keemiliste väetiste kasutamist või suurendavad sortide mitmekesisust, ja mis ületavad määruse (EL) nr [...] [horisontaalse ÜPP määrus] VI jaotises sätestatud nõuetele vastavuse tingimuste täitmist. |
| | 3.
     
  Lõikes 1 nimetatud meetmete hulka võivad kuuluda: |
| | a) | arenenud säästva viinamarjakasvatuse parimate tavade valimine, kirjeldamine ja tutvustamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 43 b

Säästva tootmise arenenud süsteemide alaste parimate tavade vahetamine

1.
     
  Selle artikli alusel antav toetus katab meetmeid, millega toetatakse säästva tootmise arenenud süsteemide alaste parimate tavade vahetamist ja seega võimaldatakse põllumajandustootjatel omandada uusi oskusi.

2.
     
  Lõikes 1 osutatud meetmeid kohaldatakse arenenud viinamarjakasvatus- ja veinitootmissüsteemide suhtes, mis suurendavad pinnasekatet, vähendavad oluliselt pestitsiidide ja keemiliste väetiste kasutamist või suurendavad sortide mitmekesisust, ja mis ületavad määruse (EL) nr [...] [horisontaalse ÜPP määrus] VI jaotises sätestatud nõuetele vastavuse tingimuste täitmist.

3.
     
  Lõikes 1 nimetatud meetmete hulka võivad kuuluda:

a)

arenenud säästva viinamarjakasvatuse parimate tavade valimine, kirjeldamine ja tutvustamine;

| b) | põllumajandusalase koolituse andmine ja arenenud säästvate põllumajandussüsteemide alase pädevuse suurendamine. |
| --- | --- |

b)

põllumajandusalase koolituse andmine ja arenenud säästvate põllumajandussüsteemide alase pädevuse suurendamine.

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 44 | Artikkel 44 |
| Viinamarjaistanduste ümberkorraldamine ja muutmine | Viinamarjaistanduste ümberkorraldamine ja muutmine |
| 1.   Viinamarjaistanduste ümberkorraldamise ja muutmise meetmete eesmärk on suurendada veinitootjate konkurentsivõimet. | 1.   Viinamarjaistanduste ümberkorraldamise ja muutmise meetmete eesmärk on suurendada veinitootjate konkurentsivõimet. |
| 2.   Viinamarjaistanduste ümberkorraldamist ja muutmist toetatakse siis, kui liikmesriigid esitavad oma tootmisvõimsuse ülevaate vastavalt artikli 102 lõikele 3. | 2.   Viinamarjaistanduste ümberkorraldamist ja muutmist toetatakse siis, kui liikmesriigid esitavad oma tootmisvõimsuse ülevaate vastavalt artikli 102 lõikele 3. |
| 3.   Viinamarjaistanduste ümberkorraldus- ja muutmistoetus võib hõlmata ainult ühte või mitut järgmist tegevust: | 3.   Viinamarjaistanduste ümberkorraldus- ja muutmistoetus võib hõlmata ainult ühte või mitut järgmist tegevust: |
| a) | sordivahetus, sealhulgas ümberpookimine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 44

Artikkel 44

Viinamarjaistanduste ümberkorraldamine ja muutmine

Viinamarjaistanduste ümberkorraldamine ja muutmine

1.   Viinamarjaistanduste ümberkorraldamise ja muutmise meetmete eesmärk on suurendada veinitootjate konkurentsivõimet.

1.   Viinamarjaistanduste ümberkorraldamise ja muutmise meetmete eesmärk on suurendada veinitootjate konkurentsivõimet.

2.   Viinamarjaistanduste ümberkorraldamist ja muutmist toetatakse siis, kui liikmesriigid esitavad oma tootmisvõimsuse ülevaate vastavalt artikli 102 lõikele 3.

2.   Viinamarjaistanduste ümberkorraldamist ja muutmist toetatakse siis, kui liikmesriigid esitavad oma tootmisvõimsuse ülevaate vastavalt artikli 102 lõikele 3.

3.   Viinamarjaistanduste ümberkorraldus- ja muutmistoetus võib hõlmata ainult ühte või mitut järgmist tegevust:

3.   Viinamarjaistanduste ümberkorraldus- ja muutmistoetus võib hõlmata ainult ühte või mitut järgmist tegevust:

a)

sordivahetus, sealhulgas ümberpookimine;

| a) | sordivahetus, sealhulgas ümberpookimine; |
| --- | --- |

a)

sordivahetus, sealhulgas ümberpookimine;

| b) | viinamarjaistanduste ümberpaigutamine; |
| --- | --- |

b)

viinamarjaistanduste ümberpaigutamine;

| b) | viinamarjaistanduste ümberpaigutamine; |
| --- | --- |

b)

viinamarjaistanduste ümberpaigutamine;

| c) | viinamarjaistanduste haldamise parandamine. |
| --- | --- |

c)

viinamarjaistanduste haldamise parandamine.

| c) | viinamarjaistanduste haldamise parandamine. |
| --- | --- |

c)

viinamarjaistanduste haldamise parandamine.

| c a) | pestitsiidide kasutamise vähendamine; |
| --- | --- |

c a)

pestitsiidide kasutamise vähendamine;

| c b) | ümberistutamine taimetervise põhjustel, kui puudub tehniline lahendus tootmise jätkamiseks samas kohas. |
| --- | --- |

c b)

ümberistutamine taimetervise põhjustel, kui puudub tehniline lahendus tootmise jätkamiseks samas kohas.

Ei toetata selliste viinamarjaistanduste tavapärast uuendamist,
  kus
  viinapuud on ealiselt vananenud.

Ei toetata selliste viinamarjaistanduste tavapärast uuendamist,
  st sama viinamarjasordi ümberistutamist sama tihedusega samale maatükile ja sama viinamarjakasvatusmeetodit kasutades, kui
  viinapuud on ealiselt vananenud.

Liikmesriigid võivad sätestada lisatingimusi, eelkõige seoses asendatavate viinapuude vanusega.

4.   Viinamarjaistanduste ümberkorraldus- ja muutmistoetuse vormid võivad olla üksnes järgmised:

4.   
  Veinitootmise täiustamise ning
  viinamarjaistanduste ümberkorraldus- ja muutmistoetuse vormid võivad olla üksnes järgmised:

| a) | meetme rakendamisest tingitud sissetulekute kaotamise puhul tootjatele antav hüvitis; |
| --- | --- |

a)

meetme rakendamisest tingitud sissetulekute kaotamise puhul tootjatele antav hüvitis;

| a) | meetme rakendamisest tingitud sissetulekute kaotamise puhul tootjatele antav hüvitis; |
| --- | --- |

a)

meetme rakendamisest tingitud sissetulekute kaotamise puhul tootjatele antav hüvitis;

| b) | toetus ümberkorraldus- ja muutmiskulude katmiseks. |
| --- | --- |

b)

toetus ümberkorraldus- ja muutmiskulude katmiseks.

| b) | toetus ümberkorraldus- ja muutmiskulude katmiseks. |
| --- | --- |

b)

toetus ümberkorraldus- ja muutmiskulude katmiseks.

5.   Lõike 4 punktis a osutatud sissetulekute kaotamise eest tootjatele antav hüvitis võib katta kuni 100 % vastavast kahjumist ning seda võib anda ühes järgmistest vormidest:

5.   Lõike 4 punktis a osutatud sissetulekute kaotamise eest tootjatele antav hüvitis võib katta kuni 100 % vastavast kahjumist ning seda võib anda ühes järgmistest vormidest:

| a) | olenemata määruse (
  EL) nr [KOM(2010)799]
  II osa I jaotise III peatüki V jao II alajaost istutusõiguse kohta üleminekuajal, mille kohaselt on lubatud nii uute kui ka vanade viinapuude üheaegne olemasolu kuni üleminekuaja lõpuni, mis ei tohi olla pikem kui kolm aastat; |
| --- | --- |

a)

olenemata määruse (
  EL) nr [KOM(2010)799]
  II osa I jaotise III peatüki V jao II alajaost istutusõiguse kohta üleminekuajal, mille kohaselt on lubatud nii uute kui ka vanade viinapuude üheaegne olemasolu kuni üleminekuaja lõpuni, mis ei tohi olla pikem kui kolm aastat;

| a) | olenemata määruse (
  EÜ) nr 1234/2007
  II osa I jaotise III peatüki V jao II alajaost istutusõiguse kohta üleminekuajal, mille kohaselt on lubatud nii uute kui ka vanade viinapuude üheaegne olemasolu kuni üleminekuaja lõpuni, mis ei tohi olla pikem kui kolm aastat; |
| --- | --- |

a)

olenemata määruse (
  EÜ) nr 1234/2007
  II osa I jaotise III peatüki V jao II alajaost istutusõiguse kohta üleminekuajal, mille kohaselt on lubatud nii uute kui ka vanade viinapuude üheaegne olemasolu kuni üleminekuaja lõpuni, mis ei tohi olla pikem kui kolm aastat;

| b) | rahaline hüvitis. |
| --- | --- |

b)

rahaline hüvitis.

| b) | rahaline hüvitis. |
| --- | --- |

b)

rahaline hüvitis.

6.   Liidu toetus viinamarjaistanduste ümberkorraldamise ja muutmise tegelike kulude katmiseks ei tohi olla suurem kui 50 %. Vähem arenenud piirkondades viinamarjaistanduste ümberkorraldamiseks ja muutmiseks antav liidu rahaline toetus ei ületa 75 %.

6.   Liidu toetus viinamarjaistanduste ümberkorraldamise ja muutmise tegelike kulude katmiseks ei tohi olla suurem kui 50 %. Vähem arenenud piirkondades viinamarjaistanduste ümberkorraldamiseks ja muutmiseks antav liidu rahaline toetus ei ületa 75 %.

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 44 a |
| | Järsunõlvalistel aladel toimuva viinamarjakasvatuse toetusprogramm |
| | Järsunõlvalistel aladel viinamarjakasvatuse toetusprogrammi osana võetud meetmete eesmärk on kaitsta pikemas perspektiivis viinamarjakasvatust palju tööjõudu nõudvatel nõlvadel, järskudel nõlvadel ja terrassidel, parandades selle konkurentsivõimet. |
| | Toetust võib anda kindlasummalise toetuse vormis hektari kohta, mille määrab kindlaks asjaomane liikmesriik, või kohandatud toetusena, mis määratakse kindlaks kasvukoha järskuse põhjal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 44 a

Järsunõlvalistel aladel toimuva viinamarjakasvatuse toetusprogramm

Järsunõlvalistel aladel viinamarjakasvatuse toetusprogrammi osana võetud meetmete eesmärk on kaitsta pikemas perspektiivis viinamarjakasvatust palju tööjõudu nõudvatel nõlvadel, järskudel nõlvadel ja terrassidel, parandades selle konkurentsivõimet.

Toetust võib anda kindlasummalise toetuse vormis hektari kohta, mille määrab kindlaks asjaomane liikmesriik, või kohandatud toetusena, mis määratakse kindlaks kasvukoha järskuse põhjal.

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 45 | Artikkel 45 |
| Toorelt koristamine | Toorelt koristamine |
| 1.   Käesolevas artiklis tähendab toorelt koristamine ebaküpsete viinamarjakobarate täielikku hävitamist või eemaldamist, mille tulemusel asjaomase ala saak langeb nullini. | 1.   Käesolevas artiklis tähendab toorelt koristamine ebaküpsete viinamarjakobarate täielikku hävitamist või eemaldamist, mille tulemusel asjaomase ala saak langeb nullini. |
| | Kaubanduslike viinamarjade viinapuude külge jätmist pärast tavapärase tootmistsükli lõppu (koristamata jätmine) ei käsitata rohelise korjena. |
| 2.   Toorelt koristamise toetuse eesmärk on taastada liidu veinituru pakkumise ja nõudluse tasakaal, et vältida turukriise. | 2.   Toorelt koristamise toetuse eesmärk on
  aidata parandada viinamarjade kvaliteeti ja
  taastada liidu veinituru pakkumise ja nõudluse tasakaal, et vältida turukriise. |
| 3.   Toorelt koristamise toetust võib anda hüvitisena kindlasummalise toetuse vormis hektari kohta ja selle määrab asjaomane liikmesriik. | 3.   Toorelt koristamise toetust võib anda hüvitisena kindlasummalise toetuse vormis hektari kohta ja selle määrab asjaomane liikmesriik. |
| Toetus ei tohi olla suurem kui 50 % viinamarjakobarate hävitamise või eemaldamise otseste kulude summast ning sissetuleku kaotusest seoses sellise hävitamise või eemaldamisega. | Toetus ei tohi olla suurem kui 50 % viinamarjakobarate hävitamise või eemaldamise otseste kulude summast ning sissetuleku kaotusest seoses sellise hävitamise või eemaldamisega. |
| 4.   Asjaomased liikmesriigid kehtestavad objektiivsetel kriteeriumidel põhineva süsteemi tagamaks, et toorelt koristamise meetme alusel üksikisikutest veinitootjatele antav hüvitis ei ületaks lõike 3 teises lõigus osutatud ülemmäära. | 4.   Asjaomased liikmesriigid kehtestavad objektiivsetel kriteeriumidel põhineva süsteemi tagamaks, et toorelt koristamise meetme alusel üksikisikutest veinitootjatele antav hüvitis ei ületaks lõike 3 teises lõigus osutatud ülemmäära. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 45

Artikkel 45

Toorelt koristamine

Toorelt koristamine

1.   Käesolevas artiklis tähendab toorelt koristamine ebaküpsete viinamarjakobarate täielikku hävitamist või eemaldamist, mille tulemusel asjaomase ala saak langeb nullini.

1.   Käesolevas artiklis tähendab toorelt koristamine ebaküpsete viinamarjakobarate täielikku hävitamist või eemaldamist, mille tulemusel asjaomase ala saak langeb nullini.

Kaubanduslike viinamarjade viinapuude külge jätmist pärast tavapärase tootmistsükli lõppu (koristamata jätmine) ei käsitata rohelise korjena.

2.   Toorelt koristamise toetuse eesmärk on taastada liidu veinituru pakkumise ja nõudluse tasakaal, et vältida turukriise.

2.   Toorelt koristamise toetuse eesmärk on
  aidata parandada viinamarjade kvaliteeti ja
  taastada liidu veinituru pakkumise ja nõudluse tasakaal, et vältida turukriise.

3.   Toorelt koristamise toetust võib anda hüvitisena kindlasummalise toetuse vormis hektari kohta ja selle määrab asjaomane liikmesriik.

3.   Toorelt koristamise toetust võib anda hüvitisena kindlasummalise toetuse vormis hektari kohta ja selle määrab asjaomane liikmesriik.

Toetus ei tohi olla suurem kui 50 % viinamarjakobarate hävitamise või eemaldamise otseste kulude summast ning sissetuleku kaotusest seoses sellise hävitamise või eemaldamisega.

Toetus ei tohi olla suurem kui 50 % viinamarjakobarate hävitamise või eemaldamise otseste kulude summast ning sissetuleku kaotusest seoses sellise hävitamise või eemaldamisega.

4.   Asjaomased liikmesriigid kehtestavad objektiivsetel kriteeriumidel põhineva süsteemi tagamaks, et toorelt koristamise meetme alusel üksikisikutest veinitootjatele antav hüvitis ei ületaks lõike 3 teises lõigus osutatud ülemmäära.

4.   Asjaomased liikmesriigid kehtestavad objektiivsetel kriteeriumidel põhineva süsteemi tagamaks, et toorelt koristamise meetme alusel üksikisikutest veinitootjatele antav hüvitis ei ületaks lõike 3 teises lõigus osutatud ülemmäära.

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 47 | Artikkel 47 |
| Saagikindlustus | Saagikindlustus |
| 1.   Saagikindlustuse toetuse eesmärk on kaitsta tootjate sissetulekut loodusõnnetuste, halbade ilmastikutingimuste, taimehaiguste või kahjurite leviku mõjude
  eest
  . | 1.   Saagikindlustuse toetuse eesmärk on kaitsta tootjate sissetulekut
  ja võtta arvesse tootjaorganisatsioonide ja/või nende liikmete turukaotusi
  loodusõnnetuste, halbade ilmastikutingimuste, taimehaiguste või kahjurite leviku mõjude
  tõttu
  . |
| | Abisaajad peavad tõendama, et nad on võtnud kõik vajalikud riskiennetusmeetmed. |
| 2.   Saagikindlustuse toetust võib anda liidu rahalise toetuse vormis, mis ei ületa: | 2.   Saagikindlustuse toetust võib anda liidu rahalise toetuse vormis, mis ei ületa: |
| a) | 80 % kindlustusmaksetest, mille tootjad on tasunud enda kindlustamiseks loodusõnnetustega võrreldavate halbade ilmastikutingimuste põhjustatud kahju vastu; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 47

Artikkel 47

Saagikindlustus

Saagikindlustus

1.   Saagikindlustuse toetuse eesmärk on kaitsta tootjate sissetulekut loodusõnnetuste, halbade ilmastikutingimuste, taimehaiguste või kahjurite leviku mõjude
  eest
  .

1.   Saagikindlustuse toetuse eesmärk on kaitsta tootjate sissetulekut
  ja võtta arvesse tootjaorganisatsioonide ja/või nende liikmete turukaotusi
  loodusõnnetuste, halbade ilmastikutingimuste, taimehaiguste või kahjurite leviku mõjude
  tõttu
  .

Abisaajad peavad tõendama, et nad on võtnud kõik vajalikud riskiennetusmeetmed.

2.   Saagikindlustuse toetust võib anda liidu rahalise toetuse vormis, mis ei ületa:

2.   Saagikindlustuse toetust võib anda liidu rahalise toetuse vormis, mis ei ületa:

a)

80 % kindlustusmaksetest, mille tootjad on tasunud enda kindlustamiseks loodusõnnetustega võrreldavate halbade ilmastikutingimuste põhjustatud kahju vastu;

| a) | 80 % kindlustusmaksetest, mille tootjad
  , tootjaorganisatsioonid ja/või ühistud
  on tasunud enda kindlustamiseks loodusõnnetustega võrreldavate halbade ilmastikutingimuste põhjustatud kahju vastu; |
| --- | --- |

a)

80 % kindlustusmaksetest, mille tootjad
  , tootjaorganisatsioonid ja/või ühistud
  on tasunud enda kindlustamiseks loodusõnnetustega võrreldavate halbade ilmastikutingimuste põhjustatud kahju vastu;

| b) | 50 % kindlustusmaksetest, mille tootjad on tasunud enda kindlustamiseks: |
| --- | --- |

b)

50 % kindlustusmaksetest, mille tootjad on tasunud enda kindlustamiseks:

| b) | 50 % kindlustusmaksetest, mille tootjad on tasunud enda kindlustamiseks: |
| --- | --- |

b)

50 % kindlustusmaksetest, mille tootjad on tasunud enda kindlustamiseks:

| | i) | punktis a osutatud kahjude ja halbadest ilmastikutingimustest tulenevate muude kahjude vastu; |
| --- | --- | --- |

i)

punktis a osutatud kahjude ja halbadest ilmastikutingimustest tulenevate muude kahjude vastu;

| | i) | punktis a osutatud kahjude ja halbadest ilmastikutingimustest tulenevate muude kahjude vastu; |
| --- | --- | --- |

i)

punktis a osutatud kahjude ja halbadest ilmastikutingimustest tulenevate muude kahjude vastu;

| | ii) | loomade tekitatud kahjude ning taimehaigustest või kahjurite levikust tulenevate kahjude vastu. |
| --- | --- | --- |

ii)

loomade tekitatud kahjude ning taimehaigustest või kahjurite levikust tulenevate kahjude vastu.

| | ii) | loomade tekitatud kahjude ning taimehaigustest või kahjurite levikust tulenevate kahjude vastu. |
| --- | --- | --- |

ii)

loomade tekitatud kahjude ning taimehaigustest või kahjurite levikust tulenevate kahjude vastu.

3.   Saagikindlustuse toetust võib anda juhul, kui asjaomased kindlustushüvitised ei hüvita tootjatele üle 100 % sissetuleku kaotusest, võttes arvesse kõiki tootjatele võimaldatavaid hüvitisi muudest kindlustusriskiga seotud toetuskavadest.

3.   Saagikindlustuse toetust võib anda juhul, kui asjaomased kindlustushüvitised ei hüvita tootjatele üle 100 % sissetuleku kaotusest, võttes arvesse kõiki tootjatele võimaldatavaid hüvitisi muudest kindlustusriskiga seotud toetuskavadest.

4.   Saagikindlustuse toetus ei tohi moonutada kindlustusturu konkurentsi.

4.   Saagikindlustuse toetus ei tohi moonutada kindlustusturu konkurentsi.

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 48 | Artikkel 48 |
| Investeeringud | Investeeringud |
| 1.   Toetust võib anda nii materiaalseteks kui ka mittemateriaalseteks investeeringuteks töötlemisrajatistesse, veinitehaste infrastruktuuri ja
  veini turustamisse, mis parandavad
  ettevõtte majanduse üldist tulemuslikkust ja on seotud ühe või mitme järgmise tegevusega: | 1.   Toetust võib anda nii materiaalseteks kui ka mittemateriaalseteks investeeringuteks töötlemisrajatistesse, veinitehaste infrastruktuuri ja
  piiritusetehastesse, samuti turustusstruktuuridesse ja -vahenditesse, sealhulgas kollektiivsete kaubamärkide registreerimiseks. Need investeeringud tehakse selleks, et parandada
  ettevõtte majanduse üldist tulemuslikkust ja
  ettevõtte kohandamiseks turunõudlusega, samuti tema konkurentsivõime suurendamiseks siseturul ja kolmandate riikide turgudel, ning need
  on seotud ühe või mitme järgmise tegevusega: |
| a) | VI lisa II osas osutatud viinamarjasaaduste tootmine või turustamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 48

Artikkel 48

Investeeringud

Investeeringud

1.   Toetust võib anda nii materiaalseteks kui ka mittemateriaalseteks investeeringuteks töötlemisrajatistesse, veinitehaste infrastruktuuri ja
  veini turustamisse, mis parandavad
  ettevõtte majanduse üldist tulemuslikkust ja on seotud ühe või mitme järgmise tegevusega:

1.   Toetust võib anda nii materiaalseteks kui ka mittemateriaalseteks investeeringuteks töötlemisrajatistesse, veinitehaste infrastruktuuri ja
  piiritusetehastesse, samuti turustusstruktuuridesse ja -vahenditesse, sealhulgas kollektiivsete kaubamärkide registreerimiseks. Need investeeringud tehakse selleks, et parandada
  ettevõtte majanduse üldist tulemuslikkust ja
  ettevõtte kohandamiseks turunõudlusega, samuti tema konkurentsivõime suurendamiseks siseturul ja kolmandate riikide turgudel, ning need
  on seotud ühe või mitme järgmise tegevusega:

a)

VI lisa II osas osutatud viinamarjasaaduste tootmine või turustamine;

| a) | VI lisa II osas osutatud viinamarjasaaduste tootmine või turustamine; |
| --- | --- |

a)

VI lisa II osas osutatud viinamarjasaaduste tootmine või turustamine;

| b) | VI lisa II osas osutatud toodetega seotud uute toodete, protsesside ja tehnoloogia arendus. |
| --- | --- |

b)

VI lisa II osas osutatud toodetega seotud uute toodete, protsesside ja tehnoloogia arendus.

| b) | VI lisa II osas osutatud toodetega seotud uute toodete, protsesside ja tehnoloogia arendus. |
| --- | --- |

b)

VI lisa II osas osutatud toodetega seotud uute toodete, protsesside ja tehnoloogia arendus.

| b a) | nüüdisaegsete põllumajanduslike ja säästva tootmise meetmete väljatöötamine; |
| --- | --- |

b a)

nüüdisaegsete põllumajanduslike ja säästva tootmise meetmete väljatöötamine;

| b b) | piiritusetehaste kõrvalsaaduste töötlemine ja kasutamine või investeeringud, mis toetavad nende energiasäästlikkuse ja üldise energiatõhususe parandamist. |
| --- | --- |

b b)

piiritusetehaste kõrvalsaaduste töötlemine ja kasutamine või investeeringud, mis toetavad nende energiasäästlikkuse ja üldise energiatõhususe parandamist.

2.   Lõike 1 kohast toetuse ülemmäära kohaldatakse ainult mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse 2003/361/EÜ (mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta) tähenduses.

2.   Lõike 1 kohast toetuse ülemmäära kohaldatakse ainult
  tootjaorganisatsioonidele ja
  mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse 2003/361/EÜ (mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta) tähenduses.

Erandina esimesest lõigust võib toetuse ülemmäära kohaldada aluslepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimate piirkondade ning määruse (EÜ) nr 1405/2006 artikli 1 lõikes 2 määratletud Egeuse mere väikesaarte kõigi ettevõtjate suhtes. Soovituse 2003/361/EÜ lisa I jaotise artikli 2 lõikega 1 hõlmamata ettevõtjate suhtes, kellel on vähem kui 750 töötajat või kelle käive on väiksem kui 200 miljonit eurot, vähendatakse abi ülemmäära poole võrra.

Erandina esimesest lõigust võib toetuse ülemmäära kohaldada aluslepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimate piirkondade ning määruse (EÜ) nr 1405/2006 artikli 1 lõikes 2 määratletud Egeuse mere väikesaarte kõigi ettevõtjate suhtes. Soovituse 2003/361/EÜ lisa I jaotise artikli 2 lõikega 1 hõlmamata ettevõtjate suhtes, kellel on vähem kui 750 töötajat või kelle käive on väiksem kui 200 miljonit eurot, vähendatakse abi ülemmäära poole võrra.

Toetust ei anta raskustes olevatele ettevõtjatele, nagu need on määratletud raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks ette nähtud riigiabi käsitlevates liidu suunistes.

Toetust ei anta raskustes olevatele ettevõtjatele, nagu need on määratletud raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks ette nähtud riigiabi käsitlevates liidu suunistes.

3.   Abikõlblikeks kuludeks ei peeta määruse (EL) nr [KOM(2011)0615] artikli 59 lõikes 3 sätestatud abikõlbmatuid kulusid.

3.   Abikõlblikeks kuludeks ei peeta määruse (EL) nr [KOM(2011)0615] artikli 59 lõikes 3 sätestatud abikõlbmatuid kulusid.

4.   Seoses lubatavate investeerimiskuludega kehtivad liidu toetuse suhtes järgmised abi maksimummäärad:

4.   Seoses lubatavate investeerimiskuludega kehtivad liidu toetuse suhtes järgmised abi maksimummäärad:

| a) | 50 % vähem arenenud piirkondades; |
| --- | --- |

a)

50 % vähem arenenud piirkondades;

| a) | 50 % vähem arenenud piirkondades; |
| --- | --- |

a)

50 % vähem arenenud piirkondades;

| b) | 40 % muudes kui vähem arenenud piirkondades; |
| --- | --- |

b)

40 % muudes kui vähem arenenud piirkondades;

| b) | 40 % muudes kui vähem arenenud piirkondades; |
| --- | --- |

b)

40 % muudes kui vähem arenenud piirkondades;

| c) | 75 % aluslepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimate piirkondade puhul; |
| --- | --- |

c)

75 % aluslepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimate piirkondade puhul;

| c) | 75 % aluslepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimate piirkondade puhul; |
| --- | --- |

c)

75 % aluslepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimate piirkondade puhul;

| d) | 65 % määruse (EÜ) nr 1405/2006 artikli 1 lõikes 2 määratletud väiksemate Egeuse saarte puhul. |
| --- | --- |

d)

65 % määruse (EÜ) nr 1405/2006 artikli 1 lõikes 2 määratletud väiksemate Egeuse saarte puhul.

| d) | 65 % määruse (EÜ) nr 1405/2006 artikli 1 lõikes 2 määratletud väiksemate Egeuse saarte puhul. |
| --- | --- |

d)

65 % määruse (EÜ) nr 1405/2006 artikli 1 lõikes 2 määratletud väiksemate Egeuse saarte puhul.

5.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud toetuse suhtes kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EL) nr [KOM(2011)0615] artiklit 61.

5.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud toetuse suhtes kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EL) nr [KOM(2011)0615] artiklit 61.

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 49 | Artikkel 49 |
| Kõrvalsaaduste destilleerimine | Kõrvalsaaduste destilleerimine |
| 1.   Toetust võib anda veinivalmistamise kõrvalsaaduste vabatahtlikuks või kohustuslikuks destilleerimiseks, mis toimub kooskõlas VII lisa II osa D jaos kehtestatud tingimustega. | 1.   Toetust võib anda veinivalmistamise kõrvalsaaduste vabatahtlikuks või kohustuslikuks destilleerimiseks, mis toimub kooskõlas VII lisa II osa D jaos kehtestatud tingimustega. |
| Toetuse suurus määratakse kindlaks toodetud alkoholi mahuprotsendi ja alkoholikoguse (hektoliitrites) alusel. Toetust ei maksta destilleeritavates kõrvalsaadustes sisalduva alkoholikoguse eest, mis on suurem kui 10 % toodetud veinis sisalduvast alkoholikogusest. | Toetuse suurus määratakse kindlaks toodetud alkoholi mahuprotsendi ja alkoholikoguse (hektoliitrites) alusel. Toetust ei maksta destilleeritavates kõrvalsaadustes sisalduva alkoholikoguse eest, mis on suurem kui 10 % toodetud veinis sisalduvast alkoholikogusest. |
| | 1 a.
     
  Toetust makstakse destilleerijatele, kes töötlevad destilleerimiseks tarnitud tooted vähemalt 92 %-se alkoholisisaldusega toorpiirituseks. |
| | Liikmesriigid võivad teha toetuse saamise sõltuvaks toetusesaaja poolsete tagatiste esitamisest. |
| 2.   Toetuse maksimaalsed tasemed põhinevad kogumise ja töötlemise kuludel ning need määrab kindlaks komisjon rakendusaktidega vastavalt artiklile 51. | 2.   Toetuse maksimaalsed tasemed põhinevad kogumise ja töötlemise kuludel ning need määrab kindlaks komisjon rakendusaktidega vastavalt artiklile 51. |
| | 2 a.
     
  Asjaomane toetus on ühekordne summa, mis on ette nähtud destilleerijalt tootjale tarnitavate toodete kogumise kulude hüvitamiseks, kui viimane kannab kõnealused kulud. |
| 3.   Lõikes 1 osutatud destilleerimise, milleks on antud toetust, käigus saadud alkoholi kasutatakse üksnes tööstuslikult või energia saamiseks, et vältida konkurentsi moonutamist. | 3.   Lõikes 1 osutatud destilleerimise, milleks on antud toetust, käigus saadud alkoholi kasutatakse üksnes tööstuslikult või energia saamiseks, et vältida konkurentsi moonutamist. |
| | 3 a.
     
  Selleks et ära hoida destilleerimise eest kahekordse toetuse andmist, ei kohaldata lõikes 3 osutatud alkoholi suhtes direktiivi 2009/28/EÜ artikli 21 lõikes 2 osutatud soodustust, mille kohaselt käsitletakse jäätmetest toodetud biokütuse panust kaks korda suuremana muude biokütuste panusest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 49

Artikkel 49

Kõrvalsaaduste destilleerimine

Kõrvalsaaduste destilleerimine

1.   Toetust võib anda veinivalmistamise kõrvalsaaduste vabatahtlikuks või kohustuslikuks destilleerimiseks, mis toimub kooskõlas VII lisa II osa D jaos kehtestatud tingimustega.

1.   Toetust võib anda veinivalmistamise kõrvalsaaduste vabatahtlikuks või kohustuslikuks destilleerimiseks, mis toimub kooskõlas VII lisa II osa D jaos kehtestatud tingimustega.

Toetuse suurus määratakse kindlaks toodetud alkoholi mahuprotsendi ja alkoholikoguse (hektoliitrites) alusel. Toetust ei maksta destilleeritavates kõrvalsaadustes sisalduva alkoholikoguse eest, mis on suurem kui 10 % toodetud veinis sisalduvast alkoholikogusest.

Toetuse suurus määratakse kindlaks toodetud alkoholi mahuprotsendi ja alkoholikoguse (hektoliitrites) alusel. Toetust ei maksta destilleeritavates kõrvalsaadustes sisalduva alkoholikoguse eest, mis on suurem kui 10 % toodetud veinis sisalduvast alkoholikogusest.

1 a.
     
  Toetust makstakse destilleerijatele, kes töötlevad destilleerimiseks tarnitud tooted vähemalt 92 %-se alkoholisisaldusega toorpiirituseks.

Liikmesriigid võivad teha toetuse saamise sõltuvaks toetusesaaja poolsete tagatiste esitamisest.

2.   Toetuse maksimaalsed tasemed põhinevad kogumise ja töötlemise kuludel ning need määrab kindlaks komisjon rakendusaktidega vastavalt artiklile 51.

2.   Toetuse maksimaalsed tasemed põhinevad kogumise ja töötlemise kuludel ning need määrab kindlaks komisjon rakendusaktidega vastavalt artiklile 51.

2 a.
     
  Asjaomane toetus on ühekordne summa, mis on ette nähtud destilleerijalt tootjale tarnitavate toodete kogumise kulude hüvitamiseks, kui viimane kannab kõnealused kulud.

3.   Lõikes 1 osutatud destilleerimise, milleks on antud toetust, käigus saadud alkoholi kasutatakse üksnes tööstuslikult või energia saamiseks, et vältida konkurentsi moonutamist.

3.   Lõikes 1 osutatud destilleerimise, milleks on antud toetust, käigus saadud alkoholi kasutatakse üksnes tööstuslikult või energia saamiseks, et vältida konkurentsi moonutamist.

3 a.
     
  Selleks et ära hoida destilleerimise eest kahekordse toetuse andmist, ei kohaldata lõikes 3 osutatud alkoholi suhtes direktiivi 2009/28/EÜ artikli 21 lõikes 2 osutatud soodustust, mille kohaselt käsitletakse jäätmetest toodetud biokütuse panust kaks korda suuremana muude biokütuste panusest.

Muudatusettepanek 509

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 49 a |
| | Abi kontsentreeritud viinamarjavirdele |
| | 1.
     
  Toetust võib anda veinitootjatele, kes kooskõlas XVa lisas kehtestatud tingimustega kasutavad kontsentreeritud viinamarjavirret, sealhulgas puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirret, et suurendada toodete naturaalset alkoholisisaldust. |
| | 2.
     
  Abi suurus määratakse kindlaks alkoholisisalduse mahuprotsendi ja rikastamiseks kasutatud veinivirde koguse (hektoliitrites) alusel. |
| | 3.
     
  Abi maksimaalsed tasemed selle meetme jaoks erinevates viinamarjakasvatusvööndites määrab komisjon. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 49 a

Abi kontsentreeritud viinamarjavirdele

1.
     
  Toetust võib anda veinitootjatele, kes kooskõlas XVa lisas kehtestatud tingimustega kasutavad kontsentreeritud viinamarjavirret, sealhulgas puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirret, et suurendada toodete naturaalset alkoholisisaldust.

2.
     
  Abi suurus määratakse kindlaks alkoholisisalduse mahuprotsendi ja rikastamiseks kasutatud veinivirde koguse (hektoliitrites) alusel.

3.
     
  Abi maksimaalsed tasemed selle meetme jaoks erinevates viinamarjakasvatusvööndites määrab komisjon.

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 50 | Artikkel 50 |
| Delegeeritud volitused | Delegeeritud volitused |
| Võttes arvesse vajadust tagada toetusprogrammide eesmärkide saavutamine ja Euroopa Liidu vahendite sihipärane kasutamine, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada eeskirjad: | Võttes arvesse vajadust tagada toetusprogrammide eesmärkide saavutamine ja Euroopa Liidu vahendite sihipärane kasutamine, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada eeskirjad: |
| a) | kulude eest vastutamise kohta alates toetusprogrammi esitamise kuupäevast või toetusprogrammi muutmisest kuni selle kohaldamise alguskuupäevani; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 50

Artikkel 50

Delegeeritud volitused

Delegeeritud volitused

Võttes arvesse vajadust tagada toetusprogrammide eesmärkide saavutamine ja Euroopa Liidu vahendite sihipärane kasutamine, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada eeskirjad:

Võttes arvesse vajadust tagada toetusprogrammide eesmärkide saavutamine ja Euroopa Liidu vahendite sihipärane kasutamine, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada eeskirjad:

a)

kulude eest vastutamise kohta alates toetusprogrammi esitamise kuupäevast või toetusprogrammi muutmisest kuni selle kohaldamise alguskuupäevani;

| a) | kulude eest vastutamise kohta alates toetusprogrammi esitamise kuupäevast või toetusprogrammi muutmisest kuni selle kohaldamise alguskuupäevani; |
| --- | --- |

a)

kulude eest vastutamise kohta alates toetusprogrammi esitamise kuupäevast või toetusprogrammi muutmisest kuni selle kohaldamise alguskuupäevani;

| b) | toetusmeetmete abikõlblikkuse kriteeriumide, toetuskõlblike kululiikide ja tegevuste kohta, toetuskõlbmatute meetmete kohta ning toetuse ülemmäära kohta meetmete kaupa; |
| --- | --- |

b)

toetusmeetmete abikõlblikkuse kriteeriumide, toetuskõlblike kululiikide ja tegevuste kohta, toetuskõlbmatute meetmete kohta ning toetuse ülemmäära kohta meetmete kaupa;

| b) | toetusmeetmete abikõlblikkuse kriteeriumide, toetuskõlblike kululiikide ja tegevuste kohta, toetuskõlbmatute meetmete kohta ning toetuse ülemmäära kohta meetmete kaupa; |
| --- | --- |

b)

toetusmeetmete abikõlblikkuse kriteeriumide, toetuskõlblike kululiikide ja tegevuste kohta, toetuskõlbmatute meetmete kohta ning toetuse ülemmäära kohta meetmete kaupa;

| c) | toetusprogrammide muutmise kohta pärast nende kohaldamise algust; |
| --- | --- |

c)

toetusprogrammide muutmise kohta pärast nende kohaldamise algust;

| c) | toetusprogrammide muutmise kohta pärast nende kohaldamise algust; |
| --- | --- |

c)

toetusprogrammide muutmise kohta pärast nende kohaldamise algust;

| d) | ettemaksete nõuete ja künniste kohta, sealhulgas tagatise nõue ettemakse korral; |
| --- | --- |

d)

ettemaksete nõuete ja künniste kohta, sealhulgas tagatise nõue ettemakse korral;

| d) | ettemaksete nõuete ja künniste kohta, sealhulgas tagatise nõue ettemakse korral; |
| --- | --- |

d)

ettemaksete nõuete ja künniste kohta, sealhulgas tagatise nõue ettemakse korral;

| e) | sisalduvate üldsätete ja mõistete kohta käesoleva jao kohaldamiseks; |
| --- | --- |

e)

sisalduvate üldsätete ja mõistete kohta käesoleva jao kohaldamiseks;

| f) | toetusmeetmete väärkasutuse ja projektide topeltrahastamise vältimise kohta; |
| --- | --- |

f)

toetusmeetmete väärkasutuse ja projektide topeltrahastamise vältimise kohta;

| f) | toetusmeetmete väärkasutuse ja projektide topeltrahastamise vältimise kohta; |
| --- | --- |

f)

toetusmeetmete väärkasutuse ja projektide topeltrahastamise vältimise kohta;

| g) | veinivalmistamise kõrvalsaaduste kõrvaldamise kohta tootjate poolt ja erandite kohta kõnealusest kohustustest, et vältida täiendavat halduskoormust, ning eeskirjade kohta destilleerijate vabatahtlikuks sertifitseerimiseks; |
| --- | --- |

g)

veinivalmistamise kõrvalsaaduste kõrvaldamise kohta tootjate poolt ja erandite kohta kõnealusest kohustustest, et vältida täiendavat halduskoormust, ning eeskirjade kohta destilleerijate vabatahtlikuks sertifitseerimiseks;

| g) | veinivalmistamise kõrvalsaaduste kõrvaldamise kohta tootjate poolt ja erandite kohta kõnealusest kohustustest, et vältida täiendavat halduskoormust, ning eeskirjade kohta destilleerijate vabatahtlikuks sertifitseerimiseks; |
| --- | --- |

g)

veinivalmistamise kõrvalsaaduste kõrvaldamise kohta tootjate poolt ja erandite kohta kõnealusest kohustustest, et vältida täiendavat halduskoormust, ning eeskirjade kohta destilleerijate vabatahtlikuks sertifitseerimiseks;

| h) | liikmesriikide jaoks toetusmeetmete rakendamist käsitlevate nõuete sätestamise ja toetusmeetmete reguleerimisala kooskõla tagavate piirangute kohta; |
| --- | --- |

h)

liikmesriikide jaoks toetusmeetmete rakendamist käsitlevate nõuete sätestamise ja toetusmeetmete reguleerimisala kooskõla tagavate piirangute kohta;

| h) | liikmesriikide jaoks toetusmeetmete rakendamist käsitlevate nõuete sätestamise ja toetusmeetmete reguleerimisala kooskõla tagavate piirangute kohta; |
| --- | --- |

h)

liikmesriikide jaoks toetusmeetmete rakendamist käsitlevate nõuete sätestamise ja toetusmeetmete reguleerimisala kooskõla tagavate piirangute kohta;

| i) | seoses toetusesaajatele tehtavate maksetega ja maksetega kindlustusvahendajate kaudu artikliga 47 ettenähtud saagikindlustuse toetuse puhul. |
| --- | --- |

i)

seoses toetusesaajatele tehtavate maksetega ja maksetega kindlustusvahendajate kaudu artikliga 47 ettenähtud saagikindlustuse toetuse puhul.

| i) | seoses toetusesaajatele tehtavate maksetega ja maksetega kindlustusvahendajate kaudu artikliga 47 ettenähtud saagikindlustuse toetuse puhul. |
| --- | --- |

i)

seoses toetusesaajatele tehtavate maksetega ja maksetega kindlustusvahendajate kaudu artikliga 47 ettenähtud saagikindlustuse toetuse puhul.

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 52

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 52 | Artikkel 52 |
| Riiklikud programmid ja rahastamine | Riiklikud programmid ja rahastamine |
| 1.   Liikmesriigid võivad mesindussektori jaoks koostada riiklikud programmid, mis hõlmavad kolmeaastast ajavahemikku. | 1.   Liikmesriigid võivad mesindussektori jaoks koostada riiklikud programmid, mis hõlmavad kolmeaastast ajavahemikku.
  Need programmid koostatakse koostöös mesindussektori esindusorganisatsioonide ja ühistutega. |
| 2.   Liidu rahaline toetus mesindusprogrammidele ei ületa
  50 %
  liikmesriikide kantavatest kuludest. | 2.   Liidu rahaline toetus mesindusprogrammidele ei ületa
  60 %
  liikmesriikide kantavatest kuludest. |
| 3.   Selleks et vastata lõikes 2 sätestatud liidu rahastamise tingimustele, peavad liikmesriigid oma territooriumil korraldama mesindussektori tootmis- ja turustusstruktuuri uuringuid. | 3.   Selleks et vastata lõikes 2 sätestatud liidu rahastamise tingimustele, peavad liikmesriigid oma territooriumil
  kehtestama usaldusväärse mesilastarude registreerimise süsteemi, mis võimaldab korrapäraselt läbi viia mesilaste populatsiooni loendusi, ning
  korraldama mesindussektori tootmis- ja turustusstruktuuri uuringuid. |
| | 3 a.
     
  Mesindusprogrammidesse võib lisada järgmiseid meetmeid: |
| | a) | tehniline abi mesinikele ja nende organisatsioonidele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 52

Artikkel 52

Riiklikud programmid ja rahastamine

Riiklikud programmid ja rahastamine

1.   Liikmesriigid võivad mesindussektori jaoks koostada riiklikud programmid, mis hõlmavad kolmeaastast ajavahemikku.

1.   Liikmesriigid võivad mesindussektori jaoks koostada riiklikud programmid, mis hõlmavad kolmeaastast ajavahemikku.
  Need programmid koostatakse koostöös mesindussektori esindusorganisatsioonide ja ühistutega.

2.   Liidu rahaline toetus mesindusprogrammidele ei ületa
  50 %
  liikmesriikide kantavatest kuludest.

2.   Liidu rahaline toetus mesindusprogrammidele ei ületa
  60 %
  liikmesriikide kantavatest kuludest.

3.   Selleks et vastata lõikes 2 sätestatud liidu rahastamise tingimustele, peavad liikmesriigid oma territooriumil korraldama mesindussektori tootmis- ja turustusstruktuuri uuringuid.

3.   Selleks et vastata lõikes 2 sätestatud liidu rahastamise tingimustele, peavad liikmesriigid oma territooriumil
  kehtestama usaldusväärse mesilastarude registreerimise süsteemi, mis võimaldab korrapäraselt läbi viia mesilaste populatsiooni loendusi, ning
  korraldama mesindussektori tootmis- ja turustusstruktuuri uuringuid.

3 a.
     
  Mesindusprogrammidesse võib lisada järgmiseid meetmeid:

a)

tehniline abi mesinikele ja nende organisatsioonidele;

| b) | kahjurite ja mesilaste haiguste, eriti varroatoosi tõrje; |
| --- | --- |

b)

kahjurite ja mesilaste haiguste, eriti varroatoosi tõrje;

| c) | mesilaste rändpidamise ratsionaliseerimine; |
| --- | --- |

c)

mesilaste rändpidamise ratsionaliseerimine;

| d) | mesindustoodete analüüsimise laboratooriumide toetamine eesmärgiga aidata mesinikel oma tooteid turustada ja suurendada nende väärtust; |
| --- | --- |

d)

mesindustoodete analüüsimise laboratooriumide toetamine eesmärgiga aidata mesinikel oma tooteid turustada ja suurendada nende väärtust;

| e) | liidu mesitarude järelevalve ja arvukuse suurendamise toetamine; |
| --- | --- |

e)

liidu mesitarude järelevalve ja arvukuse suurendamise toetamine;

| f) | koostöö asutustega, kes on spetsialiseerunud mesindust ja mesindustooteid käsitlevate rakendusuuringute programmide täitmisele; |
| --- | --- |

f)

koostöö asutustega, kes on spetsialiseerunud mesindust ja mesindustooteid käsitlevate rakendusuuringute programmide täitmisele;

| g) | turujärelevalve teostamine; |
| --- | --- |

g)

turujärelevalve teostamine;

| h) | toodete kvaliteedi parandamine turutoodete potentsiaali suuremaks ärakasutamiseks; |
| --- | --- |

h)

toodete kvaliteedi parandamine turutoodete potentsiaali suuremaks ärakasutamiseks;

| i) | päritoluriigi kohustuslik märgistamine liitu imporditavatel või liidus toodetavatel mesindustoodetel ning iga päritoluriigi osakaalu kohustuslik märgistamine segudel või eri päritolu toodetel. |
| --- | --- |

i)

päritoluriigi kohustuslik märgistamine liitu imporditavatel või liidus toodetavatel mesindustoodetel ning iga päritoluriigi osakaalu kohustuslik märgistamine segudel või eri päritolu toodetel.

3 b.
     
  Põllumajandustootjate puhul, kes on ka mesinikud, võib mesindusprogrammidesse lisada järgmised meetmed:

| a) | ettevaatusmeetmed, sh mesilaste tervise parandamise ja mesilastele kahjuliku mõju vähendamise meetmed pestitsiidikasutusele alternatiivide kasutamise, bioloogilise kontrolli ja integreeritud kahjuritõrje kaudu; |
| --- | --- |

a)

ettevaatusmeetmed, sh mesilaste tervise parandamise ja mesilastele kahjuliku mõju vähendamise meetmed pestitsiidikasutusele alternatiivide kasutamise, bioloogilise kontrolli ja integreeritud kahjuritõrje kaudu;

| b) | taimede, eriti meetaimede liikide mitmekesistamine mesindustaludes. |
| --- | --- |

b)

taimede, eriti meetaimede liikide mitmekesistamine mesindustaludes.

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 53

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 53 | Artikkel 53 |
| Delegeeritud volitused | Delegeeritud volitused |
| Võttes arvesse vajadust tagada Euroopa Liidu vahendite sihipärane kasutamine mesindussektori toetuseks, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte: | Võttes arvesse vajadust tagada Euroopa Liidu vahendite sihipärane kasutamine mesindussektori toetuseks, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte: |
| a) | seoses meetmetega, mida võib lisada mesindusprogrammidesse; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 53

Artikkel 53

Delegeeritud volitused

Delegeeritud volitused

Võttes arvesse vajadust tagada Euroopa Liidu vahendite sihipärane kasutamine mesindussektori toetuseks, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte:

Võttes arvesse vajadust tagada Euroopa Liidu vahendite sihipärane kasutamine mesindussektori toetuseks, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte:

a)

seoses meetmetega, mida võib lisada mesindusprogrammidesse;

| a) | täiendavate nõuete kohta
  seoses meetmetega, mida võib lisada mesindusprogrammidesse; |
| --- | --- |

a)

täiendavate nõuete kohta
  seoses meetmetega, mida võib lisada mesindusprogrammidesse;

| b) | riiklike programmide ja artikli 52 lõikes 3 osutatud uuringute koostamise ja sisu eeskirjadega; ning |
| --- | --- |

b)

riiklike programmide ja artikli 52 lõikes 3 osutatud uuringute koostamise ja sisu eeskirjadega; ning

| b) | riiklike programmide ja artikli 52 lõikes 3 osutatud uuringute koostamise ja sisu eeskirjadega; ning |
| --- | --- |

b)

riiklike programmide ja artikli 52 lõikes 3 osutatud uuringute koostamise ja sisu eeskirjadega; ning

| c) | tingimuste kohta seoses igale osalevale liikmesriigile liidu rahalise toetuse eraldamisega, mis põhineb muu hulgas tarude koguarvul liidus. |
| --- | --- |

c)

tingimuste kohta seoses igale osalevale liikmesriigile liidu rahalise toetuse eraldamisega, mis põhineb muu hulgas tarude koguarvul liidus.

| c) | tingimuste kohta seoses igale osalevale liikmesriigile liidu rahalise toetuse eraldamisega, mis põhineb muu hulgas tarude koguarvul liidus. |
| --- | --- |

c)

tingimuste kohta seoses igale osalevale liikmesriigile liidu rahalise toetuse eraldamisega, mis põhineb muu hulgas tarude koguarvul liidus.

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu määrus

II osa – I jaotis – II peatükk – 5 a jagu (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| | Artikkel 54 a |
| | Tootjaorganisatsioonidele antavad toetused |
| | 1.
     
  Liit rahastab artikli 106 kohaselt tunnustatud tootjaorganisatsioonidele humalasektoris antavat toetust artikli 106 punkti c alapunktides i, ii või iii osutatud eesmärkide saavutamise finantseerimiseks. |
| | 2.
     
  Liit rahastab lõikega 1 ettenähtud Saksamaa tootjaorganisatsioonidele antavat toetust igal aastal 2 277 000 euroga. |
| | Artikkel 54 b |
| | Delegeeritud volitused |
| | Selleks et tagada, et toetusega rahastataks artiklis 106 osutatud eesmärke, antakse komisjonile vastavalt artiklile 160 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte: |
| | a) | abitaotluste, sealhulgas tähtaegade ja saatedokumentide kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 54 a

Tootjaorganisatsioonidele antavad toetused

1.
     
  Liit rahastab artikli 106 kohaselt tunnustatud tootjaorganisatsioonidele humalasektoris antavat toetust artikli 106 punkti c alapunktides i, ii või iii osutatud eesmärkide saavutamise finantseerimiseks.

2.
     
  Liit rahastab lõikega 1 ettenähtud Saksamaa tootjaorganisatsioonidele antavat toetust igal aastal 2 277 000 euroga.

Artikkel 54 b

Delegeeritud volitused

Selleks et tagada, et toetusega rahastataks artiklis 106 osutatud eesmärke, antakse komisjonile vastavalt artiklile 160 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte:

a)

abitaotluste, sealhulgas tähtaegade ja saatedokumentide kohta;

| b) | toetusõiguste, sealhulgas abikõlblike humalakasvatusalade ja igale tootjaorganisatsioonile makstavate summade arvutamise kohta; |
| --- | --- |

b)

toetusõiguste, sealhulgas abikõlblike humalakasvatusalade ja igale tootjaorganisatsioonile makstavate summade arvutamise kohta;

| c) | kohaldatavate karistuste kohta alusetult makstud summade korral. |
| --- | --- |

c)

kohaldatavate karistuste kohta alusetult makstud summade korral.

Artikkel 54 c

Rakendusvolitused

Komisjon võib rakendusaktidega võtta käesoleva jao kohaldamiseks vajalikud meetmed seoses:

| a) | toetuse maksmisega; |
| --- | --- |

a)

toetuse maksmisega;

| b) | kontrollidega. |
| --- | --- |

b)

kontrollidega.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 55 | Artikkel 55 |
| Reguleerimisala | Reguleerimisala |
| Ilma et see piiraks põllumajandustoodete suhtes kohaldatavaid sätteid ning veterinaaria ja fütosanitaaria ning toiduainete sektoris vastuvõetud sätteid, millega tagatakse toodete vastavus hügieeni- ja tervishoiunormidele ning loomade ja inimeste tervise kaitsele ning taimekaitsele, sätestatakse käesolevas jaos eeskirjad, milles käsitletakse üldist turustamisstandardit ning põllumajandustoodete sektori- ja/või tootepõhiseid turustamisstandardeid. | Ilma et see piiraks põllumajandustoodete suhtes kohaldatavaid sätteid ning veterinaaria ja fütosanitaaria ning toiduainete sektoris vastuvõetud sätteid, millega tagatakse toodete vastavus hügieeni- ja tervishoiunormidele ning loomade ja inimeste tervise kaitsele ning taimekaitsele, sätestatakse käesolevas jaos eeskirjad, milles käsitletakse üldist turustamisstandardit ning põllumajandustoodete sektori- ja/või tootepõhiseid turustamisstandardeid.
  Need eeskirjad jagunevad kohustuslikeks eeskirjadeks ja vabalt valitavateks vabatahtlikeks märgeteks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 55

Artikkel 55

Reguleerimisala

Reguleerimisala

Ilma et see piiraks põllumajandustoodete suhtes kohaldatavaid sätteid ning veterinaaria ja fütosanitaaria ning toiduainete sektoris vastuvõetud sätteid, millega tagatakse toodete vastavus hügieeni- ja tervishoiunormidele ning loomade ja inimeste tervise kaitsele ning taimekaitsele, sätestatakse käesolevas jaos eeskirjad, milles käsitletakse üldist turustamisstandardit ning põllumajandustoodete sektori- ja/või tootepõhiseid turustamisstandardeid.

Ilma et see piiraks põllumajandustoodete suhtes kohaldatavaid sätteid ning veterinaaria ja fütosanitaaria ning toiduainete sektoris vastuvõetud sätteid, millega tagatakse toodete vastavus hügieeni- ja tervishoiunormidele ning loomade ja inimeste tervise kaitsele ning taimekaitsele, sätestatakse käesolevas jaos eeskirjad, milles käsitletakse üldist turustamisstandardit ning põllumajandustoodete sektori- ja/või tootepõhiseid turustamisstandardeid.
  Need eeskirjad jagunevad kohustuslikeks eeskirjadeks ja vabalt valitavateks vabatahtlikeks märgeteks.

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 56 | Artikkel 56 |
| Vastavus üldisele turustamisstandardile | Vastavus üldisele turustamisstandardile |
| 1.   Käesoleva määruse kohaldamisel vastab toode „üldisele turustamisstandardile”, kui see on veatu ja standardse turustuskvaliteediga. | 1.   Käesoleva määruse kohaldamisel vastab toode „üldisele turustamisstandardile”, kui see on veatu ja standardse turustuskvaliteediga. |
| 2.   Kui 3. alajao ning nõukogu direktiivide 2000/36/EÜ, 2001/112/EÜ, 2001/113/EÜ, 2001/114/EÜ, 2001/110/EÜ ja 2001/111/EÜ kohaselt ei ole turustamisstandardeid kehtestatud, võib tooteid, mis on ette nähtud müügiks või lõpptarbijale jaemüügiks vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 7 lõikele 3, turustada üksnes juhul, kui need vastavad üldisele turustamisstandardile. | 2.   Kui 3. alajao ning nõukogu direktiivide 2000/36/EÜ, 2001/112/EÜ, 2001/113/EÜ, 2001/114/EÜ, 2001/110/EÜ ja 2001/111/EÜ kohaselt ei ole turustamisstandardeid kehtestatud, võib tooteid, mis on ette nähtud müügiks või lõpptarbijale jaemüügiks vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 7 lõikele 3, turustada üksnes juhul, kui need vastavad üldisele turustamisstandardile. |
| 3.   Toodet
  käsitatakse
  üldisele turustamisstandardile vastavana, kui turustamiseks ettenähtud toode vastab vajaduse korral kohaldatavale standardile, mille on vastu võtnud üks käesoleva määruse V lisas loetletud rahvusvahelistest organisatsioonidest. | 3.   
  Ilma et see piiraks täiendavate liidu nõuete kohaldamist sanitaar-, kaubandus-, eetika- või mis tahes muus valdkonnas, käsitatakse
  toodet üldisele turustamisstandardile vastavana, kui turustamiseks ettenähtud toode vastab kohaldatavale standardile, mille on vastu võtnud üks käesoleva määruse V lisas loetletud rahvusvahelistest organisatsioonidest. |
| | 3 a.
     
  Käesolev määrus ei takista liikmesriikidel vastu võtta või säilitada riiklikke sätteid, mis käsitlevad turustamise selliseid aspekte, mida käesoleva määrusega konkreetselt ei ühtlustata. Lisaks võivad liikmesriigid vastu võtta või säilitada riiklikud eeskirjad, mis käsitlevad selliste sektorite või toodete turustamisstandardeid, mille suhtes kohaldatakse üldist turustamisstandardit, tingimusel et need eeskirjad on kooskõlas liidu õigusega ja siseturu toimimise eeskirjadega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 56

Artikkel 56

Vastavus üldisele turustamisstandardile

Vastavus üldisele turustamisstandardile

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel vastab toode „üldisele turustamisstandardile”, kui see on veatu ja standardse turustuskvaliteediga.

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel vastab toode „üldisele turustamisstandardile”, kui see on veatu ja standardse turustuskvaliteediga.

2.   Kui 3. alajao ning nõukogu direktiivide 2000/36/EÜ, 2001/112/EÜ, 2001/113/EÜ, 2001/114/EÜ, 2001/110/EÜ ja 2001/111/EÜ kohaselt ei ole turustamisstandardeid kehtestatud, võib tooteid, mis on ette nähtud müügiks või lõpptarbijale jaemüügiks vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 7 lõikele 3, turustada üksnes juhul, kui need vastavad üldisele turustamisstandardile.

2.   Kui 3. alajao ning nõukogu direktiivide 2000/36/EÜ, 2001/112/EÜ, 2001/113/EÜ, 2001/114/EÜ, 2001/110/EÜ ja 2001/111/EÜ kohaselt ei ole turustamisstandardeid kehtestatud, võib tooteid, mis on ette nähtud müügiks või lõpptarbijale jaemüügiks vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 7 lõikele 3, turustada üksnes juhul, kui need vastavad üldisele turustamisstandardile.

3.   Toodet
  käsitatakse
  üldisele turustamisstandardile vastavana, kui turustamiseks ettenähtud toode vastab vajaduse korral kohaldatavale standardile, mille on vastu võtnud üks käesoleva määruse V lisas loetletud rahvusvahelistest organisatsioonidest.

3.   
  Ilma et see piiraks täiendavate liidu nõuete kohaldamist sanitaar-, kaubandus-, eetika- või mis tahes muus valdkonnas, käsitatakse
  toodet üldisele turustamisstandardile vastavana, kui turustamiseks ettenähtud toode vastab kohaldatavale standardile, mille on vastu võtnud üks käesoleva määruse V lisas loetletud rahvusvahelistest organisatsioonidest.

3 a.
     
  Käesolev määrus ei takista liikmesriikidel vastu võtta või säilitada riiklikke sätteid, mis käsitlevad turustamise selliseid aspekte, mida käesoleva määrusega konkreetselt ei ühtlustata. Lisaks võivad liikmesriigid vastu võtta või säilitada riiklikud eeskirjad, mis käsitlevad selliste sektorite või toodete turustamisstandardeid, mille suhtes kohaldatakse üldist turustamisstandardit, tingimusel et need eeskirjad on kooskõlas liidu õigusega ja siseturu toimimise eeskirjadega.

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 57 | Artikkel 57 |
| Delegeeritud volitused | Delegeeritud volitused |
| Võttes arvesse vajadust reageerida turuolukorra muutustele ja arvestada iga sektori eripära, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et võtta vastu ja muuta artikli 56 lõikes 1 osutatud üldise turustamisstandardiga seotud nõudeid
  ja artikli 56 lõikes 3 osutatud vastavuseeskirju
  ning lubada nendest erandeid. | 1.
     Võttes arvesse vajadust reageerida turuolukorra muutustele ja arvestada iga sektori eripära, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et võtta vastu
  üldise turustamisstandardi üksikasjalikke eeskirju
  ja muuta artikli 56 lõikes 1 osutatud üldise turustamisstandardiga seotud nõudeid ning lubada nendest erandeid. |
| | 2.
     
  Komisjon võtab vastavalt artiklile 160 vastu delegeeritud õigusaktid, millega sätestatakse eeskirjad artikli 56 lõikes 3 osutatud vastavuse rakendamise ja kontrollimise tingimuste kohta, arvestades vajadusega vältida üldise turustamisstandardi langemist nii madalale, et Euroopa toodete kvaliteet hakkaks halvenema. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 57

Artikkel 57

Delegeeritud volitused

Delegeeritud volitused

Võttes arvesse vajadust reageerida turuolukorra muutustele ja arvestada iga sektori eripära, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et võtta vastu ja muuta artikli 56 lõikes 1 osutatud üldise turustamisstandardiga seotud nõudeid
  ja artikli 56 lõikes 3 osutatud vastavuseeskirju
  ning lubada nendest erandeid.

1.
     Võttes arvesse vajadust reageerida turuolukorra muutustele ja arvestada iga sektori eripära, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et võtta vastu
  üldise turustamisstandardi üksikasjalikke eeskirju
  ja muuta artikli 56 lõikes 1 osutatud üldise turustamisstandardiga seotud nõudeid ning lubada nendest erandeid.

2.
     
  Komisjon võtab vastavalt artiklile 160 vastu delegeeritud õigusaktid, millega sätestatakse eeskirjad artikli 56 lõikes 3 osutatud vastavuse rakendamise ja kontrollimise tingimuste kohta, arvestades vajadusega vältida üldise turustamisstandardi langemist nii madalale, et Euroopa toodete kvaliteet hakkaks halvenema.

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 59

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 59 | Artikkel 59 |
| Kehtestamine ja sisu | Kehtestamine ja sisu |
| 1.   Selleks et võtta arvesse tarbijate ootusi ja aidata kaasa põllumajandustoodete tootmise ja turustamisega seotud majandustingimuste parandamisele ja põllumajandustoodete kvaliteedi parandamisele, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse artiklis 55 osutatud turustamisstandardeid kõigil turustusetappidel, samuti selliste standardite kohaldamisel tehtavad erandid, selleks et kohaneda pidevalt muutuvate turutingimustega, rahuldada tarbijate nõudmisi ning võtta arvesse asjaomaste rahvusvaheliste standardite arengusuundi ja vältida takistuste tekkimist tootearendusel. | 1.   Selleks et võtta arvesse tarbijate ootusi ja aidata kaasa põllumajandustoodete tootmise ja turustamisega seotud majandustingimuste parandamisele ja põllumajandustoodete kvaliteedi parandamisele, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse artiklis 55 osutatud turustamisstandardeid kõigil turustusetappidel, samuti selliste standardite kohaldamisel tehtavad erandid,
  ainult piiratud aja jooksul ja erandjuhul,
  selleks et kohaneda pidevalt muutuvate turutingimustega, rahuldada tarbijate nõudmisi ning võtta arvesse asjaomaste rahvusvaheliste standardite arengusuundi ja vältida takistuste tekkimist tootearendusel. |
| | Seega ei tohiks selliselt tehtud erandite või vabastustega kaasneda täiendavaid kulusid, mida kannavad ainult põllumajandustootjad. |
| | 1 a.
     
  Komisjoni volitusi muuta kehtivate turustamisstandardite suhtes tehtavaid erandeid ja vabastusi ei kohaldata siiski VII lisa suhtes. |
| 2.   Lõikes 1 osutatud
  turustamisstandarditega
  võivad
  olla hõlmatud
  : | 2.   Lõikes 1 osutatud
  turustamisstandardid
  võivad
  sisaldada ühte või mitut järgmist elementi
  : |
| a) | muud kui käesolevas määruses sätestatud mõisted, nimetused ja/või müüginimetused ning rümpade ja rümbaosade loetelud, mille suhtes kohaldatakse VI lisa; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 59

Artikkel 59

Kehtestamine ja sisu

Kehtestamine ja sisu

1.   Selleks et võtta arvesse tarbijate ootusi ja aidata kaasa põllumajandustoodete tootmise ja turustamisega seotud majandustingimuste parandamisele ja põllumajandustoodete kvaliteedi parandamisele, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse artiklis 55 osutatud turustamisstandardeid kõigil turustusetappidel, samuti selliste standardite kohaldamisel tehtavad erandid, selleks et kohaneda pidevalt muutuvate turutingimustega, rahuldada tarbijate nõudmisi ning võtta arvesse asjaomaste rahvusvaheliste standardite arengusuundi ja vältida takistuste tekkimist tootearendusel.

1.   Selleks et võtta arvesse tarbijate ootusi ja aidata kaasa põllumajandustoodete tootmise ja turustamisega seotud majandustingimuste parandamisele ja põllumajandustoodete kvaliteedi parandamisele, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse artiklis 55 osutatud turustamisstandardeid kõigil turustusetappidel, samuti selliste standardite kohaldamisel tehtavad erandid,
  ainult piiratud aja jooksul ja erandjuhul,
  selleks et kohaneda pidevalt muutuvate turutingimustega, rahuldada tarbijate nõudmisi ning võtta arvesse asjaomaste rahvusvaheliste standardite arengusuundi ja vältida takistuste tekkimist tootearendusel.

Seega ei tohiks selliselt tehtud erandite või vabastustega kaasneda täiendavaid kulusid, mida kannavad ainult põllumajandustootjad.

1 a.
     
  Komisjoni volitusi muuta kehtivate turustamisstandardite suhtes tehtavaid erandeid ja vabastusi ei kohaldata siiski VII lisa suhtes.

2.   Lõikes 1 osutatud
  turustamisstandarditega
  võivad
  olla hõlmatud
  :

2.   Lõikes 1 osutatud
  turustamisstandardid
  võivad
  sisaldada ühte või mitut järgmist elementi
  :

a)

muud kui käesolevas määruses sätestatud mõisted, nimetused ja/või müüginimetused ning rümpade ja rümbaosade loetelud, mille suhtes kohaldatakse VI lisa;

| a) | muud kui käesolevas määruses sätestatud mõisted, nimetused ja/või müüginimetused ning rümpade ja rümbaosade loetelud, mille suhtes kohaldatakse VI lisa
  , välja arvatud veinisektori tooted
  ; |
| --- | --- |

a)

muud kui käesolevas määruses sätestatud mõisted, nimetused ja/või müüginimetused ning rümpade ja rümbaosade loetelud, mille suhtes kohaldatakse VI lisa
  , välja arvatud veinisektori tooted
  ;

| b) | klassifitseerimiskriteeriumid, nagu klassidesse liigitamine, kaal, suurus, vanus, kategooria; |
| --- | --- |

b)

klassifitseerimiskriteeriumid, nagu klassidesse liigitamine, kaal, suurus, vanus, kategooria;

| b) | klassifitseerimiskriteeriumid, nagu klassidesse liigitamine, kaal, suurus, vanus, kategooria; |
| --- | --- |

b)

klassifitseerimiskriteeriumid, nagu klassidesse liigitamine, kaal, suurus, vanus, kategooria;

| c) | taimesort või loomatõug või kaubanduslik tüüp; |
| --- | --- |

c)

taimesort või loomatõug või kaubanduslik tüüp;

| c) | liigid,
  taimesort või loomatõug või kaubanduslik tüüp; |
| --- | --- |

c)

liigid,
  taimesort või loomatõug või kaubanduslik tüüp;

| d) | esitusviis, müüginimetused, kohustuslike turustamisstandarditega seotud märgistus, pakkimiskeskuste suhtes kohaldatavad eeskirjad, märgistamine, ümbrised, saagikoristusaasta ja eritingimuste kasutamine; |
| --- | --- |

d)

esitusviis, müüginimetused, kohustuslike turustamisstandarditega seotud märgistus, pakkimiskeskuste suhtes kohaldatavad eeskirjad, märgistamine, ümbrised, saagikoristusaasta ja eritingimuste kasutamine;

| d) | esitusviis, müüginimetused, kohustuslike turustamisstandarditega seotud märgistus, pakkimiskeskuste suhtes kohaldatavad eeskirjad, märgistamine, ümbrised, saagikoristusaasta ja eritingimuste kasutamine
  , välja arvatud veinisektori tooted
  ; |
| --- | --- |

d)

esitusviis, müüginimetused, kohustuslike turustamisstandarditega seotud märgistus, pakkimiskeskuste suhtes kohaldatavad eeskirjad, märgistamine, ümbrised, saagikoristusaasta ja eritingimuste kasutamine
  , välja arvatud veinisektori tooted
  ;

| e) | kriteeriumid, nagu välimus, konsistents, vastavus, tooteomadused; |
| --- | --- |

e)

kriteeriumid, nagu välimus, konsistents, vastavus, tooteomadused;

| e) | kriteeriumid, nagu välimus, konsistents, vastavus, tooteomadused; |
| --- | --- |

e)

kriteeriumid, nagu välimus, konsistents, vastavus, tooteomadused;

| f) | tootmises kasutatud teatavad ained, koostisosad või koostisained, sealhulgas nende kvantitatiivne sisaldus, puhtus ja identifitseerimine; |
| --- | --- |

f)

tootmises kasutatud teatavad ained, koostisosad või koostisained, sealhulgas nende kvantitatiivne sisaldus, puhtus ja identifitseerimine;

| f) | tootmises kasutatud teatavad ained, koostisosad või koostisained, sealhulgas nende kvantitatiivne sisaldus, puhtus ja identifitseerimine; |
| --- | --- |

f)

tootmises kasutatud teatavad ained, koostisosad või koostisained, sealhulgas nende kvantitatiivne sisaldus, puhtus ja identifitseerimine;

| g) | tootmistüüp ja tootmismeetod, sealhulgas
  veinivalmistustavad,
  vastavad halduseeskirjad ja käitlusahel; |
| --- | --- |

g)

tootmistüüp ja tootmismeetod, sealhulgas
  veinivalmistustavad,
  vastavad halduseeskirjad ja käitlusahel;

| g) | tootmistüüp ja tootmismeetod, sealhulgas
  agronoomilised ja säästva tootmise arenenud süsteemid ning
  vastavad halduseeskirjad ja käitlusahel; |
| --- | --- |

g)

tootmistüüp ja tootmismeetod, sealhulgas
  agronoomilised ja säästva tootmise arenenud süsteemid ning
  vastavad halduseeskirjad ja käitlusahel;

| h) | virrete ja veinide kupaaž ja segamine, sealhulgas nende mõisted ja nende suhtes kehtivad piirangud; |
| --- | --- |

h)

virrete ja veinide kupaaž ja segamine, sealhulgas nende mõisted ja nende suhtes kehtivad piirangud;

| i) | säilitamismeetod ja -temperatuur; |
| --- | --- |

i)

säilitamismeetod ja -temperatuur;

| i) | säilitamismeetod ja -temperatuur; |
| --- | --- |

i)

säilitamismeetod ja -temperatuur;

| j) | põllumajandustootmise asukoht ja/või päritolu; |
| --- | --- |

j)

põllumajandustootmise asukoht ja/või päritolu;

| j) | põllumajandustootmise asukoht ja/või päritolu; |
| --- | --- |

j)

põllumajandustootmise asukoht ja/või päritolu;

| k) | kogumise sagedus, tarnimine, säilitamine ja käitlemine; |
| --- | --- |

k)

kogumise sagedus, tarnimine, säilitamine ja käitlemine;

| k) | kogumise sagedus, tarnimine, säilitamine ja käitlemine; |
| --- | --- |

k)

kogumise sagedus, tarnimine, säilitamine ja käitlemine;

| l) | tootja ja/või tööstuskäitise, kus toode on valmistatud või töödeldud, identifitseerimine ja registreerimine; |
| --- | --- |

l)

tootja ja/või tööstuskäitise, kus toode on valmistatud või töödeldud, identifitseerimine ja registreerimine;

| l) | tootja ja/või tööstuskäitise, kus toode on valmistatud või töödeldud, identifitseerimine ja registreerimine; |
| --- | --- |

l)

tootja ja/või tööstuskäitise, kus toode on valmistatud või töödeldud, identifitseerimine ja registreerimine;

| m) | veesisalduse protsent; |
| --- | --- |

m)

veesisalduse protsent;

| m) | veesisalduse protsent; |
| --- | --- |

m)

veesisalduse protsent;

| n) | piirangud seoses teatavate ainete kasutamisega ja/või tegevuste rakendamisega; |
| --- | --- |

n)

piirangud seoses teatavate ainete kasutamisega ja/või tegevuste rakendamisega;

| n) | piirangud seoses teatavate ainete kasutamisega ja/või tegevuste rakendamisega; |
| --- | --- |

n)

piirangud seoses teatavate ainete kasutamisega ja/või tegevuste rakendamisega;

| o) | erikasutus; |
| --- | --- |

o)

erikasutus;

| o) | erikasutus; |
| --- | --- |

o)

erikasutus;

| p) | äridokumendid, saatedokumendid ja registrite pidamine; |
| --- | --- |

p)

äridokumendid, saatedokumendid ja registrite pidamine;

| p) | äridokumendid, saatedokumendid ja registrite pidamine; |
| --- | --- |

p)

äridokumendid, saatedokumendid ja registrite pidamine;

| q) | ladustamine, transport; |
| --- | --- |

q)

ladustamine, transport;

| q) | ladustamine, transport; |
| --- | --- |

q)

ladustamine, transport;

| r) | sertifitseerimismenetlus; |
| --- | --- |

r)

sertifitseerimismenetlus;

| r) | sertifitseerimismenetlus; |
| --- | --- |

r)

sertifitseerimismenetlus;

| s) | tingimused, millega reguleeritakse selliste toodete müümist, valdamist, ringlust ja kasutamist, mis ei vasta lõike 1 kohaselt vastu võetud turustamisstandarditele ja/või artiklis 60 osutatud mõistetele, nimetustele ja müüginimetustele, ning kõrvalsaaduste kõrvaldamist; |
| --- | --- |

s)

tingimused, millega reguleeritakse selliste toodete müümist, valdamist, ringlust ja kasutamist, mis ei vasta lõike 1 kohaselt vastu võetud turustamisstandarditele ja/või artiklis 60 osutatud mõistetele, nimetustele ja müüginimetustele, ning kõrvalsaaduste kõrvaldamist;

| s) | tingimused, millega reguleeritakse selliste toodete müümist, valdamist, ringlust ja kasutamist, mis ei vasta lõike 1 kohaselt vastu võetud turustamisstandarditele ja/või artiklis 60 osutatud mõistetele, nimetustele ja müüginimetustele, ning kõrvalsaaduste kõrvaldamist; |
| --- | --- |

s)

tingimused, millega reguleeritakse selliste toodete müümist, valdamist, ringlust ja kasutamist, mis ei vasta lõike 1 kohaselt vastu võetud turustamisstandarditele ja/või artiklis 60 osutatud mõistetele, nimetustele ja müüginimetustele, ning kõrvalsaaduste kõrvaldamist;

| t) | tähtajad. |
| --- | --- |

t)

tähtajad.

| t) | tähtajad. |
| --- | --- |

t)

tähtajad.

3.   Lõike 1 kohaselt vastu võetud sektori- või tootepõhised turustamisstandardid kehtestatakse ilma
  määruse (EL) nr [KOM(2010) 733] (põllumajandustoodete kvaliteedikavade kohta) IV jaotises sätestatut
  piiramata ning võttes arvesse:

3.   Lõike 1 kohaselt vastu võetud sektori- või tootepõhised turustamisstandardid kehtestatakse ilma
  artiklis 65 a ja VII a lisas esitatud vabalt valitavaid vabatahtlikke märkeid käsitlevaid sätteid
  piiramata ning võttes arvesse:

| a) | asjaomase toote eripära; |
| --- | --- |

a)

asjaomase toote eripära;

| a) | asjaomase toote eripära; |
| --- | --- |

a)

asjaomase toote eripära;

| b) | vajadust tagada tingimused toodete sujuvaks turuleviimiseks; |
| --- | --- |

b)

vajadust tagada tingimused toodete sujuvaks turuleviimiseks;

| b) | vajadust tagada tingimused toodete sujuvaks turuleviimiseks; |
| --- | --- |

b)

vajadust tagada tingimused toodete sujuvaks turuleviimiseks;

| c) | tarbijate huvi saada toote kohta piisavat ja läbipaistvat teavet, sealhulgas tootmiskoha kohta, mis määratakse kindlaks iga juhtumi puhul eraldi, lähtudes geograafilisest asukohast; |
| --- | --- |

c)

tarbijate huvi saada toote kohta piisavat ja läbipaistvat teavet, sealhulgas tootmiskoha kohta, mis määratakse kindlaks iga juhtumi puhul eraldi, lähtudes geograafilisest asukohast;

| c) | tootjate huvi tutvustada oma toodete omadusi ja
  tarbijate huvi saada toote kohta piisavat ja läbipaistvat teavet, sealhulgas tootmiskoha kohta, mis määratakse kindlaks iga juhtumi puhul eraldi, lähtudes geograafilisest asukohast
  , pärast seda, kui on koostatud mõjuhinnang, kus hinnatakse ettevõtjate kulusid ja halduskoormust, samuti tootjale ja tarbijale pakutavaid soodustusi
  ; |
| --- | --- |

c)

tootjate huvi tutvustada oma toodete omadusi ja
  tarbijate huvi saada toote kohta piisavat ja läbipaistvat teavet, sealhulgas tootmiskoha kohta, mis määratakse kindlaks iga juhtumi puhul eraldi, lähtudes geograafilisest asukohast
  , pärast seda, kui on koostatud mõjuhinnang, kus hinnatakse ettevõtjate kulusid ja halduskoormust, samuti tootjale ja tarbijale pakutavaid soodustusi
  ;

| d) | meetodeid, mida kasutatakse toodete füüsikaliste, keemiliste ja organoleptiliste omaduste kindlaksmääramiseks; |
| --- | --- |

d)

meetodeid, mida kasutatakse toodete füüsikaliste, keemiliste ja organoleptiliste omaduste kindlaksmääramiseks;

| d) | meetodeid, mida kasutatakse toodete füüsikaliste, keemiliste ja organoleptiliste omaduste kindlaksmääramiseks; |
| --- | --- |

d)

meetodeid, mida kasutatakse toodete füüsikaliste, keemiliste ja organoleptiliste omaduste kindlaksmääramiseks;

| e) | rahvusvaheliste asutuste vastu võetud standardsoovitused. |
| --- | --- |

e)

rahvusvaheliste asutuste vastu võetud standardsoovitused.

| e) | rahvusvaheliste asutuste vastu võetud standardsoovitused. |
| --- | --- |

e)

rahvusvaheliste asutuste vastu võetud standardsoovitused.

| e a) | vajadust säilitada toodete looduslikud ja peamised omadused ning vältida asjaomase toote koostise märkimisväärset muutust; |
| --- | --- |

e a)

vajadust säilitada toodete looduslikud ja peamised omadused ning vältida asjaomase toote koostise märkimisväärset muutust;

| e b) | tarbijate eksitamise võimalikku ohtu kindlakskujunenud ootuste ja ettekujutuste tõttu, pidades silmas teabevahendite kättesaadavust ja võimalikkust selliste riskide vältimiseks. |
| --- | --- |

e b)

tarbijate eksitamise võimalikku ohtu kindlakskujunenud ootuste ja ettekujutuste tõttu, pidades silmas teabevahendite kättesaadavust ja võimalikkust selliste riskide vältimiseks.

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 59 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 59 a |
| | Lisanõuded puu- ja köögiviljasektori toodete turustamiseks |
| | 1.
     
  Puu- ja köögiviljasektori tooteid, mis on mõeldud tarbijale värskelt müümiseks, võib turustada üksnes siis, kui on näidatud nende päritoluriik. |
| | 2.
     
  Artikli 59 lõikes 1 osutatud turustamisstandardeid ning muid puu- ja köögivilja ning töödeldud puu- ja köögiviljasektori suhtes kohaldatavaid standardeid kohaldatakse kõikides turustusetappides, kaasa arvatud import ja eksport, kui komisjon ei ole sätestanud teisiti, ning need hõlmavad kvaliteedi-, klassifitseerimis-, kaalu-, suurus-, pakkimis-, pakendamis-, hoiu-, transpordi-, esitlemis- ja turustamisstandardeid. |
| | 3.
     
  Turustamisstandarditega hõlmatud puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögiviljasektori toodete valdaja ei tohi liidus neid tooteid esitleda, müügiks pakkuda või tarnida ega turustada muul viisil kui nendele standarditele vastavalt, vastutades ühtlasi nimetatud standarditele vastavuse tagamise eest. |
| | 4.
     
  Ilma et see piiraks selliste erisätete kohaldamist, mille komisjon võib vastu võtta artikli 160 kohaselt, eelkõige vastavuskontrollide järjekindla kohaldamise kohta liikmesriikides, kontrollivad liikmesriigid puu- ja köögiviljasektoris ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoris riskianalüüsi alusel valikuliselt, kas need tooted vastavad asjaomastele turustamisstandarditele. Kontrollimisel pööratakse peatähelepanu etapile, mis eelneb tootmispiirkonnast väljaveole, kui tooteid pakitakse või laaditakse. Kolmandatest riikidest pärit toodete puhul tehakse kontrollimine enne nende toodete vabasse ringlusesse lubamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 59 a

Lisanõuded puu- ja köögiviljasektori toodete turustamiseks

1.
     
  Puu- ja köögiviljasektori tooteid, mis on mõeldud tarbijale värskelt müümiseks, võib turustada üksnes siis, kui on näidatud nende päritoluriik.

2.
     
  Artikli 59 lõikes 1 osutatud turustamisstandardeid ning muid puu- ja köögivilja ning töödeldud puu- ja köögiviljasektori suhtes kohaldatavaid standardeid kohaldatakse kõikides turustusetappides, kaasa arvatud import ja eksport, kui komisjon ei ole sätestanud teisiti, ning need hõlmavad kvaliteedi-, klassifitseerimis-, kaalu-, suurus-, pakkimis-, pakendamis-, hoiu-, transpordi-, esitlemis- ja turustamisstandardeid.

3.
     
  Turustamisstandarditega hõlmatud puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögiviljasektori toodete valdaja ei tohi liidus neid tooteid esitleda, müügiks pakkuda või tarnida ega turustada muul viisil kui nendele standarditele vastavalt, vastutades ühtlasi nimetatud standarditele vastavuse tagamise eest.

4.
     
  Ilma et see piiraks selliste erisätete kohaldamist, mille komisjon võib vastu võtta artikli 160 kohaselt, eelkõige vastavuskontrollide järjekindla kohaldamise kohta liikmesriikides, kontrollivad liikmesriigid puu- ja köögiviljasektoris ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoris riskianalüüsi alusel valikuliselt, kas need tooted vastavad asjaomastele turustamisstandarditele. Kontrollimisel pööratakse peatähelepanu etapile, mis eelneb tootmispiirkonnast väljaveole, kui tooteid pakitakse või laaditakse. Kolmandatest riikidest pärit toodete puhul tehakse kontrollimine enne nende toodete vabasse ringlusesse lubamist.

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 59 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 59 b |
| | Humala sertifitseerimine |
| | 1.
     
  Humalasektori toodete suhtes, mis on koristatud või valmistatud liidus, kohaldatakse sertifitseerimismenetlust. |
| | 2.
     
  Sertifikaadi võib välja anda üksnes toodete puhul, millel on konkreetsele turustusetapile vastavad minimaalsed kvaliteediomadused. Humalapulbri, suurema lupuliinisisaldusega humalapulbri, humalaekstrakti ja segatud humalatoodete puhul võib sertifikaadi välja anda üksnes juhul, kui nende toodete alfahappe sisaldus ei ole madalam kui nende valmistamiseks kasutatud humala alfahappe sisaldus. |
| | 3.
     
  Sertifikaatidel peab olema näidatud vähemalt: |
| | a) | humala tootmise koht või kohad; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 59 b

Humala sertifitseerimine

1.
     
  Humalasektori toodete suhtes, mis on koristatud või valmistatud liidus, kohaldatakse sertifitseerimismenetlust.

2.
     
  Sertifikaadi võib välja anda üksnes toodete puhul, millel on konkreetsele turustusetapile vastavad minimaalsed kvaliteediomadused. Humalapulbri, suurema lupuliinisisaldusega humalapulbri, humalaekstrakti ja segatud humalatoodete puhul võib sertifikaadi välja anda üksnes juhul, kui nende toodete alfahappe sisaldus ei ole madalam kui nende valmistamiseks kasutatud humala alfahappe sisaldus.

3.
     
  Sertifikaatidel peab olema näidatud vähemalt:

a)

humala tootmise koht või kohad;

| b) | saagikoristuse aasta või aastad; ning |
| --- | --- |

b)

saagikoristuse aasta või aastad; ning

| c) | liik või liigid. |
| --- | --- |

c)

liik või liigid.

4.
     
  Humalasektori tooteid võib turustada või eksportida üksnes juhul, kui on välja antud lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud sertifikaat.

Humalasektori importtoodete puhul loetakse artiklis 129 a ette nähtud tõendid sertifikaadiga samaväärseks.

5.
     
  Komisjonile on volitatud võtma artikli 160 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et võtta meetmeid lõikest 4 erandite tegemiseks:

| a) | teatavate kolmandate riikide kaubandusnõuete rahuldamiseks või |
| --- | --- |

a)

teatavate kolmandate riikide kaubandusnõuete rahuldamiseks või

| b) | erikasutuseks ettenähtud toodete puhul. |
| --- | --- |

b)

erikasutuseks ettenähtud toodete puhul.

Esimeses lõigus osutatud meetmed:

| a) | ei tohi takistada turustada tavapäraseid tooteid, millele on välja antud sertifikaat; |
| --- | --- |

a)

ei tohi takistada turustada tavapäraseid tooteid, millele on välja antud sertifikaat;

| b) | nendega peavad kaasnema tagatised, et vältida segiminekuid nende toodetega. |
| --- | --- |

b)

nendega peavad kaasnema tagatised, et vältida segiminekuid nende toodetega.

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 60

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 60 | Artikkel 60 |
| Teatavate sektorite ja toodete mõisted, nimetused ja müüginimetused | Teatavate sektorite ja toodete mõisted, nimetused ja müüginimetused |
| 1.   VI lisas sätestatud mõisteid, nimetusi ja müüginimetusi kohaldatakse järgmiste sektorite või toodete suhtes: | 1.   VI lisas sätestatud mõisteid, nimetusi ja müüginimetusi kohaldatakse järgmiste sektorite või toodete suhtes: |
| a) | oliiviõli ja lauaoliivid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 60

Artikkel 60

Teatavate sektorite ja toodete mõisted, nimetused ja müüginimetused

Teatavate sektorite ja toodete mõisted, nimetused ja müüginimetused

1.   VI lisas sätestatud mõisteid, nimetusi ja müüginimetusi kohaldatakse järgmiste sektorite või toodete suhtes:

1.   VI lisas sätestatud mõisteid, nimetusi ja müüginimetusi kohaldatakse järgmiste sektorite või toodete suhtes:

a)

oliiviõli ja lauaoliivid;

| a) | oliiviõli ja lauaoliivid; |
| --- | --- |

a)

oliiviõli ja lauaoliivid;

| b) | vein; |
| --- | --- |

b)

vein;

| b) | vein; |
| --- | --- |

b)

vein;

| c) | veise- ja vasikaliha; |
| --- | --- |

c)

veise- ja vasikaliha;

| c) | veise- ja vasikaliha; |
| --- | --- |

c)

veise- ja vasikaliha;

| d) | inimtoiduks ettenähtud piim ja piimatooted; |
| --- | --- |

d)

inimtoiduks ettenähtud piim ja piimatooted;

| d) | inimtoiduks ettenähtud piim ja piimatooted; |
| --- | --- |

d)

inimtoiduks ettenähtud piim ja piimatooted;

| e) | linnuliha; |
| --- | --- |

e)

linnuliha;

| e) | linnuliha
  ja munad
  ; |
| --- | --- |

e)

linnuliha
  ja munad
  ;

| f) | inimtoiduks ettenähtud võiderasvad. |
| --- | --- |

f)

inimtoiduks ettenähtud võiderasvad.

| f) | inimtoiduks ettenähtud võiderasvad. |
| --- | --- |

f)

inimtoiduks ettenähtud võiderasvad.

2.   VI lisas sätestatud mõisteid, nimetusi või müüginimetusi võib liidus kasutada üksnes sellise toote turustamiseks, mis vastab kõnealuses lisas sätestatud vastavatele tingimustele.

2.   VI lisas sätestatud mõisteid, nimetusi või müüginimetusi võib liidus kasutada üksnes sellise toote turustamiseks, mis vastab kõnealuses lisas sätestatud vastavatele tingimustele.

3.   Võttes arvesse vajadust teha kohandusi seoses tarbijate nõudmiste rahuldamise ja tehnika arenguga ning et vältida takistuste tekkimist tootearendusel, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte VI lisas sätestatud mõistete, nimetuste ja müüginimetuste muudatuste, erandite tegemise või vabastamise kohta.

3.   Võttes arvesse vajadust teha kohandusi seoses tarbijate nõudmiste rahuldamise ja tehnika arenguga ning et vältida takistuste tekkimist tootearendusel, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte VI lisas sätestatud mõistete, nimetuste ja müüginimetuste muudatuste, erandite tegemise või vabastamise kohta.

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 61

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 61 | Artikkel 61 |
| Lubatud hälve | Lubatud hälve |
| Võttes arvesse iga sektori eripära, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada iga
  standardi
  lubatud hälve, mille ületamisel käsitatakse kogu tootepartiid kõnealusele standardile mittevastavana. | 1.
     Võttes arvesse iga sektori eripära, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada iga
  eristandardi
  lubatud hälve, mille ületamisel käsitatakse kogu tootepartiid kõnealusele standardile mittevastavana. |
| | See piirmäärade abil kindlaksmääratud hälve ei muuda toote iseloomulikke omadusi ning seda kohaldatakse ainult kaalu, suuruse ja muude vähem oluliste omaduste suhtes. |
| | 2.
     
  Liikmesriigid võivad vastu võtta või säilitada täiendavad riiklikud õigusaktid toodete kohta, mille suhtes kehtib liidu turustamisstandard, tingimusel et need õigusaktid on kooskõlas liidu õiguse ja eelkõige kaupade vaba liikumise põhimõttega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 61

Artikkel 61

Lubatud hälve

Lubatud hälve

Võttes arvesse iga sektori eripära, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada iga
  standardi
  lubatud hälve, mille ületamisel käsitatakse kogu tootepartiid kõnealusele standardile mittevastavana.

1.
     Võttes arvesse iga sektori eripära, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada iga
  eristandardi
  lubatud hälve, mille ületamisel käsitatakse kogu tootepartiid kõnealusele standardile mittevastavana.

See piirmäärade abil kindlaksmääratud hälve ei muuda toote iseloomulikke omadusi ning seda kohaldatakse ainult kaalu, suuruse ja muude vähem oluliste omaduste suhtes.

2.
     
  Liikmesriigid võivad vastu võtta või säilitada täiendavad riiklikud õigusaktid toodete kohta, mille suhtes kehtib liidu turustamisstandard, tingimusel et need õigusaktid on kooskõlas liidu õiguse ja eelkõige kaupade vaba liikumise põhimõttega.

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 62

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 62 | Artikkel 62 |
| Veinivalmistustavad ja analüüsimeetodid | Veinivalmistustavad ja analüüsimeetodid |
| 1.   VI lisa II osas loetletud toodete valmistamiseks ja säilitamiseks liidus kasutatakse üksnes veinivalmistustavasid, mis on lubatud VII lisa kohaselt ning sätestatud
  artikli 59 lõike 2 punktis g ning
  artikli 65 lõigetes 2 ja 3. | 1.   VI lisa II osas loetletud toodete valmistamiseks ja säilitamiseks liidus kasutatakse üksnes veinivalmistustavasid, mis on lubatud VII lisa kohaselt ning sätestatud artikli 65 lõigetes 2 ja 3. |
| Esimest lõiku ei kohaldata: | Esimest lõiku ei kohaldata: |
| a) | viinamarjamahla ja kontsentreeritud viinamarjamahla suhtes; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 62

Artikkel 62

Veinivalmistustavad ja analüüsimeetodid

Veinivalmistustavad ja analüüsimeetodid

1.   VI lisa II osas loetletud toodete valmistamiseks ja säilitamiseks liidus kasutatakse üksnes veinivalmistustavasid, mis on lubatud VII lisa kohaselt ning sätestatud
  artikli 59 lõike 2 punktis g ning
  artikli 65 lõigetes 2 ja 3.

1.   VI lisa II osas loetletud toodete valmistamiseks ja säilitamiseks liidus kasutatakse üksnes veinivalmistustavasid, mis on lubatud VII lisa kohaselt ning sätestatud artikli 65 lõigetes 2 ja 3.

Esimest lõiku ei kohaldata:

Esimest lõiku ei kohaldata:

a)

viinamarjamahla ja kontsentreeritud viinamarjamahla suhtes;

| a) | viinamarjamahla ja kontsentreeritud viinamarjamahla suhtes; |
| --- | --- |

a)

viinamarjamahla ja kontsentreeritud viinamarjamahla suhtes;

| b) | viinamarjamahla valmistamiseks ettenähtud viinamarjavirde või kontsentreeritud viinamarjavirde suhtes. |
| --- | --- |

b)

viinamarjamahla valmistamiseks ettenähtud viinamarjavirde või kontsentreeritud viinamarjavirde suhtes.

| b) | viinamarjamahla valmistamiseks ettenähtud viinamarjavirde või kontsentreeritud viinamarjavirde suhtes. |
| --- | --- |

b)

viinamarjamahla valmistamiseks ettenähtud viinamarjavirde või kontsentreeritud viinamarjavirde suhtes.

Lubatud veinivalmistustavasid võib kasutada üksnes kõnealuste toodete asjakohase valmistamise, säilitamise või töötlemise tagamiseks.

Lubatud veinivalmistustavasid võib kasutada üksnes kõnealuste toodete asjakohase valmistamise, säilitamise või töötlemise tagamiseks.

VI lisa II osas loetletud tooteid valmistatakse liidus vastavalt VII lisas sätestatud eeskirjadele.

VI lisa II osas loetletud tooteid valmistatakse liidus vastavalt VII lisas sätestatud eeskirjadele.

Liidus ei tohi turustada VI lisa II osas loetletud tooteid:

Liidus ei tohi turustada VI lisa II osas loetletud tooteid:

| a) | mille puhul on kasutatud veinivalmistustavasid, mis ei ole liidus lubatud või |
| --- | --- |

a)

mille puhul on kasutatud veinivalmistustavasid, mis ei ole liidus lubatud või

| a) | mille puhul on kasutatud veinivalmistustavasid, mis ei ole liidus lubatud või |
| --- | --- |

a)

mille puhul on kasutatud veinivalmistustavasid, mis ei ole liidus lubatud või

| b) | mille puhul on kasutatud veinivalmistustavasid, mis ei ole riiklikul tasandil lubatud või |
| --- | --- |

b)

mille puhul on kasutatud veinivalmistustavasid, mis ei ole riiklikul tasandil lubatud või

| b) | mille puhul on kasutatud veinivalmistustavasid, mis ei ole riiklikul tasandil lubatud või |
| --- | --- |

b)

mille puhul on kasutatud veinivalmistustavasid, mis ei ole riiklikul tasandil lubatud või

| c) | nende puhul ei ole järgitud VII lisas sätestatud eeskirju. |
| --- | --- |

c)

nende puhul ei ole järgitud VII lisas sätestatud eeskirju.

| c) | nende puhul ei ole järgitud VII lisas sätestatud eeskirju. |
| --- | --- |

c)

nende puhul ei ole järgitud VII lisas sätestatud eeskirju.

Tooted, mis ei ole viienda lõigu kohaselt turustatavad, hävitatakse. Erandina sellest eeskirjast võivad liikmesriigid lubada kasutada piiritusetehastes või äädikavabrikutes või tööstuses teatud tooteid, mille omadused nad määravad kindlaks, tingimusel et see luba ei stimuleeri tootmist mittelubatud veinivalmistustavadega.

2.   Komisjon,
  lubades veinivalmistustavade kasutamist vastavalt artikli 59 lõikes 2 punktis g osutatud menetlusele
  :

2.   
  Kui
  komisjon
  teeb ettepaneku veinivalmistustavade kohta vastavalt lõikele 1
  ,
  siis ta
  :

| a) | tugineb
  Rahvusvahelise Veiniameti soovitatud ja avaldatud
  veinivalmistustavadele ja analüüsimeetoditele
  ning selliste veinivalmistustavade katselise kasutamise
  tulemustele
  , mille kasutamiseks ei ole veel luba antud; |
| --- | --- |

a)

tugineb
  Rahvusvahelise Veiniameti soovitatud ja avaldatud
  veinivalmistustavadele ja analüüsimeetoditele
  ning selliste veinivalmistustavade katselise kasutamise
  tulemustele
  , mille kasutamiseks ei ole veel luba antud;

| a) | võtab arvesse
  Rahvusvahelise Veiniameti soovitatud ja avaldatud
  veinivalmistustavasid ja analüüsimeetodeid
  ning selliste veinivalmistustavade katselise kasutamise
  tulemusi
  , mille kasutamiseks ei ole veel luba antud; |
| --- | --- |

a)

võtab arvesse
  Rahvusvahelise Veiniameti soovitatud ja avaldatud
  veinivalmistustavasid ja analüüsimeetodeid
  ning selliste veinivalmistustavade katselise kasutamise
  tulemusi
  , mille kasutamiseks ei ole veel luba antud;

| b) | arvestab inimeste tervise kaitsega; |
| --- | --- |

b)

arvestab inimeste tervise kaitsega;

| b) | arvestab inimeste tervise kaitsega; |
| --- | --- |

b)

arvestab inimeste tervise kaitsega;

| c) | võtab arvesse tarbijate eksitamise võimalikku ohtu nende ootuste
  ja arusaamade
  tõttu, pidades silmas teabevahendite kättesaadavust ja võimalikkust selliste riskide vältimiseks; |
| --- | --- |

c)

võtab arvesse tarbijate eksitamise võimalikku ohtu nende ootuste
  ja arusaamade
  tõttu, pidades silmas teabevahendite kättesaadavust ja võimalikkust selliste riskide vältimiseks;

| c) | võtab arvesse tarbijate eksitamise võimalikku ohtu nende
  hästi väljakujunenud ettekujutuste tõttu tootest ja nende vastavate
  ootuste tõttu, pidades silmas teabevahendite kättesaadavust ja võimalikkust selliste riskide vältimiseks; |
| --- | --- |

c)

võtab arvesse tarbijate eksitamise võimalikku ohtu nende
  hästi väljakujunenud ettekujutuste tõttu tootest ja nende vastavate
  ootuste tõttu, pidades silmas teabevahendite kättesaadavust ja võimalikkust selliste riskide vältimiseks;

| d) | lubab veini looduslike ja põhiomaduste säilitamist ega põhjusta asjaomase toote koostise märkimisväärset muutust; |
| --- | --- |

d)

lubab veini looduslike ja põhiomaduste säilitamist ega põhjusta asjaomase toote koostise märkimisväärset muutust;

| d) | lubab veini looduslike ja põhiomaduste säilitamist ega põhjusta asjaomase toote koostise märkimisväärset muutust; |
| --- | --- |

d)

lubab veini looduslike ja põhiomaduste säilitamist ega põhjusta asjaomase toote koostise märkimisväärset muutust;

| e) | tagab keskkonnakaitse vastuvõetava miinimumtaseme; |
| --- | --- |

e)

tagab keskkonnakaitse vastuvõetava miinimumtaseme;

| e) | tagab keskkonnakaitse vastuvõetava miinimumtaseme; |
| --- | --- |

e)

tagab keskkonnakaitse vastuvõetava miinimumtaseme;

| f) | järgib üldeeskirju, milles käsitletakse VII lisas sätestatud veinivalmistustavasid ja eeskirju. |
| --- | --- |

f)

järgib üldeeskirju, milles käsitletakse VII lisas sätestatud veinivalmistustavasid ja eeskirju.

| f) | järgib üldeeskirju, milles käsitletakse VII lisas sätestatud veinivalmistustavasid ja eeskirju. |
| --- | --- |

f)

järgib üldeeskirju, milles käsitletakse VII lisas sätestatud veinivalmistustavasid ja eeskirju.

3.   
  Komisjon võtab vajaduse korral rakendusaktidega vastu
  artikli 59 lõike 3 punktis d osutatud meetodid VI lisa II osas loetletud toodete jaoks. Kõnealused meetodid põhinevad Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni (OIV) soovitatud ja avaldatud mis tahes asjakohasel meetodil, välja arvatud juhul, kui need oleksid seatud
  õiguspärase
  eesmärgi saavutamiseks ebatõhusad või ebasobivad.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162

  artiklis

  2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

3.   Artikli 59 lõike 3 punktis d osutatud meetodid VI lisa II osas loetletud toodete jaoks
  võetakse vastu kooskõlas aluslepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud seadusandliku tavamenetlusega
  . Kõnealused meetodid põhinevad Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni (OIV) soovitatud ja avaldatud mis tahes asjakohasel meetodil, välja arvatud juhul, kui need oleksid seatud
  ELi
  eesmärgi saavutamiseks ebatõhusad või ebasobivad.

Kuni selliste
  eeskirjade
  vastuvõtmiseni kasutatakse nende asemel
  asjaomase liikmesriigi
  lubatud meetodeid.

Kuni selliste
  sätete
  vastuvõtmiseni kasutatakse nende asemel
  asjaomases liikmesriigis
  lubatud meetodeid
  ja eeskirju
  .

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 65 | Artikkel 65 |
| Teatavate toodete ja sektorite siseriiklikud eeskirjad | Teatavate toodete ja sektorite siseriiklikud eeskirjad |
| 1.   Olenemata artikli 59 lõike 1 sätetest võivad liikmesriigid vastu võtta või jõusse jätta oma siseriiklikud õigusaktid, millega nähakse ette erinevad kvaliteeditasemed võiderasvade jaoks. Need eeskirjad peavad võimaldama kvaliteeditaseme hindamist, lähtudes eeskätt kasutatud toorainega seotud kriteeriumitest, toote organoleptilistest omadustest ning selle füüsikalisest ja mikrobioloogilisest stabiilsusest. | 1.   Olenemata artikli 59 lõike 1 sätetest võivad liikmesriigid vastu võtta või jõusse jätta oma siseriiklikud õigusaktid, millega nähakse ette erinevad kvaliteeditasemed võiderasvade jaoks. Need eeskirjad peavad võimaldama kvaliteeditaseme hindamist, lähtudes eeskätt kasutatud toorainega seotud kriteeriumitest, toote organoleptilistest omadustest ning selle füüsikalisest ja mikrobioloogilisest stabiilsusest. |
| Esimese lõiguga ettenähtud võimalust kasutavad liikmesriigid peavad tagama, et teiste liikmesriikide tooted, mis vastavad nende siseriiklikes õigusaktides sätestatud kriteeriumitele, võivad mittediskrimineerivatel tingimustel kasutada mõisteid, mis kinnitavad nendele kriteeriumitele vastavust. | Esimese lõiguga ettenähtud võimalust kasutavad liikmesriigid peavad tagama, et teiste liikmesriikide tooted, mis vastavad nende siseriiklikes õigusaktides sätestatud kriteeriumitele, võivad mittediskrimineerivatel tingimustel kasutada mõisteid, mis kinnitavad nendele kriteeriumitele vastavust. |
| 2.   Liikmesriigid võivad piirata või keelata teatavate liidu õigusega lubatud veinivalmistustavade kasutamist või välistada nende tavade kasutamise ning näha ette rangemad eeskirjad oma territooriumil valmistatava veini suhtes, et kindlustada kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide, vahuveinide ja liköörveinide põhiomaduste säilimine. | 2.   Liikmesriigid võivad piirata või keelata teatavate liidu õigusega lubatud veinivalmistustavade kasutamist või välistada nende tavade kasutamise ning näha ette rangemad eeskirjad oma territooriumil valmistatava veini suhtes, et kindlustada kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide, vahuveinide ja liköörveinide põhiomaduste säilimine. |
| 3.   Liikmesriigid võivad lubada selliste veinivalmistustavade katselist kasutamist, mis muidu ei ole lubatud, kooskõlas tingimustega, mille komisjon määrab kindlaks lõike 4 kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega. | 3.   Liikmesriigid võivad lubada selliste veinivalmistustavade katselist kasutamist, mis muidu ei ole lubatud, kooskõlas tingimustega, mille komisjon määrab kindlaks lõike 4 kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega. |
| 4.   Võttes arvesse vajadust tagada nõuetekohane ja läbipaistev kohaldamine, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamise tingimused ning samuti käesoleva artikli lõikes 3 osutatud katselise tegevusega saadud toodete valdamise, ringluse ja kasutamise tingimused. | 4.   Võttes arvesse vajadust tagada nõuetekohane ja läbipaistev kohaldamine, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamise tingimused ning samuti käesoleva artikli lõikes 3 osutatud katselise tegevusega saadud toodete valdamise, ringluse ja kasutamise tingimused. |
| | 4 a.
     
  Liikmesriigid võivad kehtestada või jõusse jätta sektorite või toodete riiklikud turustamisstandardid, kui nende nõuded on kooskõlas ELi õigusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 65

Artikkel 65

Teatavate toodete ja sektorite siseriiklikud eeskirjad

Teatavate toodete ja sektorite siseriiklikud eeskirjad

1.   Olenemata artikli 59 lõike 1 sätetest võivad liikmesriigid vastu võtta või jõusse jätta oma siseriiklikud õigusaktid, millega nähakse ette erinevad kvaliteeditasemed võiderasvade jaoks. Need eeskirjad peavad võimaldama kvaliteeditaseme hindamist, lähtudes eeskätt kasutatud toorainega seotud kriteeriumitest, toote organoleptilistest omadustest ning selle füüsikalisest ja mikrobioloogilisest stabiilsusest.

1.   Olenemata artikli 59 lõike 1 sätetest võivad liikmesriigid vastu võtta või jõusse jätta oma siseriiklikud õigusaktid, millega nähakse ette erinevad kvaliteeditasemed võiderasvade jaoks. Need eeskirjad peavad võimaldama kvaliteeditaseme hindamist, lähtudes eeskätt kasutatud toorainega seotud kriteeriumitest, toote organoleptilistest omadustest ning selle füüsikalisest ja mikrobioloogilisest stabiilsusest.

Esimese lõiguga ettenähtud võimalust kasutavad liikmesriigid peavad tagama, et teiste liikmesriikide tooted, mis vastavad nende siseriiklikes õigusaktides sätestatud kriteeriumitele, võivad mittediskrimineerivatel tingimustel kasutada mõisteid, mis kinnitavad nendele kriteeriumitele vastavust.

Esimese lõiguga ettenähtud võimalust kasutavad liikmesriigid peavad tagama, et teiste liikmesriikide tooted, mis vastavad nende siseriiklikes õigusaktides sätestatud kriteeriumitele, võivad mittediskrimineerivatel tingimustel kasutada mõisteid, mis kinnitavad nendele kriteeriumitele vastavust.

2.   Liikmesriigid võivad piirata või keelata teatavate liidu õigusega lubatud veinivalmistustavade kasutamist või välistada nende tavade kasutamise ning näha ette rangemad eeskirjad oma territooriumil valmistatava veini suhtes, et kindlustada kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide, vahuveinide ja liköörveinide põhiomaduste säilimine.

2.   Liikmesriigid võivad piirata või keelata teatavate liidu õigusega lubatud veinivalmistustavade kasutamist või välistada nende tavade kasutamise ning näha ette rangemad eeskirjad oma territooriumil valmistatava veini suhtes, et kindlustada kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide, vahuveinide ja liköörveinide põhiomaduste säilimine.

3.   Liikmesriigid võivad lubada selliste veinivalmistustavade katselist kasutamist, mis muidu ei ole lubatud, kooskõlas tingimustega, mille komisjon määrab kindlaks lõike 4 kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega.

3.   Liikmesriigid võivad lubada selliste veinivalmistustavade katselist kasutamist, mis muidu ei ole lubatud, kooskõlas tingimustega, mille komisjon määrab kindlaks lõike 4 kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega.

4.   Võttes arvesse vajadust tagada nõuetekohane ja läbipaistev kohaldamine, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamise tingimused ning samuti käesoleva artikli lõikes 3 osutatud katselise tegevusega saadud toodete valdamise, ringluse ja kasutamise tingimused.

4.   Võttes arvesse vajadust tagada nõuetekohane ja läbipaistev kohaldamine, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamise tingimused ning samuti käesoleva artikli lõikes 3 osutatud katselise tegevusega saadud toodete valdamise, ringluse ja kasutamise tingimused.

4 a.
     
  Liikmesriigid võivad kehtestada või jõusse jätta sektorite või toodete riiklikud turustamisstandardid, kui nende nõuded on kooskõlas ELi õigusega.

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu määrus

II osa – II jaotis – I peatükk – 1. jagu – 3 a alajagu (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| | Artikkel 65 a |
| | Reguleerimisala |
| | Vabalt valitavate vabatahtlike märgete kava luuakse selleks, et aidata lisaväärtusega põllumajandustoodete tootjail siseturul paremini selgitada oma toodete selliseid omadusi ja tunnuseid, mis annavad neile lisaväärtust, eriti aga turustamisstandardite toetamiseks ja täiendamiseks. |
| | Artikkel 65 b |
| | Kehtivad vabalt valitavad vabatahtlikud märked |
| | 1.
     
  Käesoleva määruse jõustumise päeval käesolevasse kavasse kuuluvad vabalt valitavad vabatahtlikud märked on loetletud käesoleva määruse VII a lisas koos õigusaktidega, milles need märked ja nende kasutamistingimused on sätestatud. |
| | 2.
     
  Lõikes 1 osutatud vabalt valitavad vabatahtlikud märked kehtivad kuni nende muutmise või tühistamiseni vastavalt artiklile 65 c. |
| | Artikkel 65 c |
| | Vabalt valitavate vabatahtlike märgete reserveerimine, muutmine ja tühistamine |
| | Selleks et võtta arvesse tarbijate ootusi, teaduse ja tehnika arengut, turu olukorda ning turustamisstandardite ja rahvusvaheliste standardite arengut, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 160 vastu delegeeritud õigusakte, et: |
| | a) | reserveerida uus vabalt valitav vabatahtlik märge ja kehtestada selle kasutamistingimused; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 65 a

Reguleerimisala

Vabalt valitavate vabatahtlike märgete kava luuakse selleks, et aidata lisaväärtusega põllumajandustoodete tootjail siseturul paremini selgitada oma toodete selliseid omadusi ja tunnuseid, mis annavad neile lisaväärtust, eriti aga turustamisstandardite toetamiseks ja täiendamiseks.

Artikkel 65 b

Kehtivad vabalt valitavad vabatahtlikud märked

1.
     
  Käesoleva määruse jõustumise päeval käesolevasse kavasse kuuluvad vabalt valitavad vabatahtlikud märked on loetletud käesoleva määruse VII a lisas koos õigusaktidega, milles need märked ja nende kasutamistingimused on sätestatud.

2.
     
  Lõikes 1 osutatud vabalt valitavad vabatahtlikud märked kehtivad kuni nende muutmise või tühistamiseni vastavalt artiklile 65 c.

Artikkel 65 c

Vabalt valitavate vabatahtlike märgete reserveerimine, muutmine ja tühistamine

Selleks et võtta arvesse tarbijate ootusi, teaduse ja tehnika arengut, turu olukorda ning turustamisstandardite ja rahvusvaheliste standardite arengut, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 160 vastu delegeeritud õigusakte, et:

a)

reserveerida uus vabalt valitav vabatahtlik märge ja kehtestada selle kasutamistingimused;

| b) | muuta vabalt valitava vabatahtliku märke kasutamistingimusi ja |
| --- | --- |

b)

muuta vabalt valitava vabatahtliku märke kasutamistingimusi ja

| c) | tühistada vabalt valitav vabatahtlik märge. |
| --- | --- |

c)

tühistada vabalt valitav vabatahtlik märge.

Artikkel 65 d

Uued vabalt valitavad vabatahtlikud märked

1.
     
  Uus vabalt valitav vabatahtlik märge peab reserveerimiseks vastama järgmistele kriteeriumidele:

| a) | märge on seotud toote omaduse või tootmis- või töötlemisviisiga ja on seotud turustamisstandardiga sektoripõhiselt vaadelduna; |
| --- | --- |

a)

märge on seotud toote omaduse või tootmis- või töötlemisviisiga ja on seotud turustamisstandardiga sektoripõhiselt vaadelduna;

| b) | märke kasutamine annab tootele lisaväärtust võrreldes teiste samaliigiliste toodetega ning |
| --- | --- |

b)

märke kasutamine annab tootele lisaväärtust võrreldes teiste samaliigiliste toodetega ning

| c) | turuleviidud tootel on punktis a osutatud omadused või tunnused ja neist teavitatakse mitme liikmesriigi tarbijaid. |
| --- | --- |

c)

turuleviidud tootel on punktis a osutatud omadused või tunnused ja neist teavitatakse mitme liikmesriigi tarbijaid.

Komisjon arvestab asjaomaseid rahvusvahelisi standardeid ja toodete või sektorite kehtivaid reserveeritud nimetusi.

2.
     
  Kava alusel ei reserveerita vabatahtlikke märkeid, mille eesmärk ei ole teavitada tarbijaid toote omadustest, vaid millega kirjeldatakse toote tehnilisi omadusi kohustuslike turustamisstandardite rakendamise eesmärgil.

3.
     
  Selleks et võtta arvesse teatavate sektorite eriomadusi ning tarbijate ootusi, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 160 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis on seotud lõikes 1 osutatud uute vabalt valitavate vabatahtlike märgete loomise nõuetega.

Artikkel 65 e

Vabalt valitavate vabatahtlike märgete kasutuspiirangud

1.
     
  Vabalt valitavat vabatahtlikku märget võib kasutada ainult kohaldatavatele kasutustingimustele vastava toote kirjeldamiseks.

2.
     
  Liikmesriigid võtavad vastu vajalikud meetmed, et tagada, et kasutatavat tootemärgistust ei oleks võimalik segi ajada vabalt valitavate vabatahtlike märgetega.

3.
     
  Komisjonil on õigus võtta artikli 160 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, mis on seotud vabalt valitavate vabatahtlike märgete kasutamisega.

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 66

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 66 | Artikkel 66 |
| Üldsätted | Üldsätted |
| Võttes arvesse liidu ja teatavate kolmandate riikide vahelise kauplemise eripära
  ja
  mõne põllumajandustoote eripära,
  antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte,
  et
  määrata kindlaks
  tingimused, mille alusel loetakse, et imporditud tooted vastavad piisaval määral liidu turustamisstandardite nõuetele, ja tingimused,
  millega kehtestatakse erandid artiklist 58, ja tingimused,
  mis on seotud liidust eksporditavate toodete suhtes turustamisstandardite kohaldamisega. | Võttes arvesse liidu ja teatavate kolmandate riikide vahelise kauplemise eripära, mõne põllumajandustoote eripära
  ning vajadust tagada
  , et
  tarbijaid ei eksitata nende hästi väljakujunenud ettekujutuste ja nende vastavate ootuste tõttu, võib kooskõlas aluslepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud seadusandlikule tavamenetlusele võtta meetmeid, et määratleda
  tingimused, mille alusel loetakse, et imporditud tooted vastavad piisaval määral liidu turustamisstandardite nõuetele ja tingimused, mis on seotud liidust eksporditavate toodete suhtes turustamisstandardite kohaldamisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 66

Artikkel 66

Üldsätted

Üldsätted

Võttes arvesse liidu ja teatavate kolmandate riikide vahelise kauplemise eripära
  ja
  mõne põllumajandustoote eripära,
  antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte,
  et
  määrata kindlaks
  tingimused, mille alusel loetakse, et imporditud tooted vastavad piisaval määral liidu turustamisstandardite nõuetele, ja tingimused,
  millega kehtestatakse erandid artiklist 58, ja tingimused,
  mis on seotud liidust eksporditavate toodete suhtes turustamisstandardite kohaldamisega.

Võttes arvesse liidu ja teatavate kolmandate riikide vahelise kauplemise eripära, mõne põllumajandustoote eripära
  ning vajadust tagada
  , et
  tarbijaid ei eksitata nende hästi väljakujunenud ettekujutuste ja nende vastavate ootuste tõttu, võib kooskõlas aluslepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud seadusandlikule tavamenetlusele võtta meetmeid, et määratleda
  tingimused, mille alusel loetakse, et imporditud tooted vastavad piisaval määral liidu turustamisstandardite nõuetele ja tingimused, mis on seotud liidust eksporditavate toodete suhtes turustamisstandardite kohaldamisega.

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 67

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 67 | Artikkel 67 |
| Veini impordi erisätted | Veini impordi erisätted |
| 1.   Kui aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutes ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva peatüki 2. jaos sätestatud päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid ja märgistust käsitlevaid sätteid ning käesoleva määruse artiklis 60 osutatud mõisteid ja müüginimetusi CN-koodide 2009 61, 2009 69 ja 2204 alla kuuluvate liitu imporditavate toodete suhtes. | 1.   Kui aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutes ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva peatüki 2. jaos sätestatud päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid ja märgistust käsitlevaid sätteid ning käesoleva määruse artiklis 60 osutatud mõisteid ja müüginimetusi CN-koodide 2009 61, 2009 69 ja 2204 alla kuuluvate liitu imporditavate toodete suhtes. |
| 2.   Kui aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutes ei ole sätestatud teisiti, toodetakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tooteid kooskõlas
  Rahvusvahelise Veiniameti soovitatud ja avaldatud või
  käesoleva määruse kohaselt liidu lubatud veinivalmistustavadega. | 2.   Kui aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutes ei ole sätestatud teisiti, toodetakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tooteid kooskõlas käesoleva määruse kohaselt liidu lubatud veinivalmistustavadega. |
| | Käesolevas lõikes ettenähtud sätetest erandeid kehtestavad meetmed võetakse vastu aluslepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud seadusandliku tavamenetluse korras. |
| 3.   Lõikes 1 osutatud toodete importimisel tuleb esitada: | 3.   Lõikes 1 osutatud toodete importimisel tuleb esitada: |
| a) | lõigetes 1 ja 2 osutatud tingimuste täitmist tõendav sertifikaat, mille peab toote päritolumaal koostama pädev asutus ja mis on lisatud komisjoni avaldatavasse loetellu; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 67

Artikkel 67

Veini impordi erisätted

Veini impordi erisätted

1.   Kui aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutes ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva peatüki 2. jaos sätestatud päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid ja märgistust käsitlevaid sätteid ning käesoleva määruse artiklis 60 osutatud mõisteid ja müüginimetusi CN-koodide 2009 61, 2009 69 ja 2204 alla kuuluvate liitu imporditavate toodete suhtes.

1.   Kui aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutes ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva peatüki 2. jaos sätestatud päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid ja märgistust käsitlevaid sätteid ning käesoleva määruse artiklis 60 osutatud mõisteid ja müüginimetusi CN-koodide 2009 61, 2009 69 ja 2204 alla kuuluvate liitu imporditavate toodete suhtes.

2.   Kui aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutes ei ole sätestatud teisiti, toodetakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tooteid kooskõlas
  Rahvusvahelise Veiniameti soovitatud ja avaldatud või
  käesoleva määruse kohaselt liidu lubatud veinivalmistustavadega.

2.   Kui aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutes ei ole sätestatud teisiti, toodetakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tooteid kooskõlas käesoleva määruse kohaselt liidu lubatud veinivalmistustavadega.

Käesolevas lõikes ettenähtud sätetest erandeid kehtestavad meetmed võetakse vastu aluslepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud seadusandliku tavamenetluse korras.

3.   Lõikes 1 osutatud toodete importimisel tuleb esitada:

3.   Lõikes 1 osutatud toodete importimisel tuleb esitada:

a)

lõigetes 1 ja 2 osutatud tingimuste täitmist tõendav sertifikaat, mille peab toote päritolumaal koostama pädev asutus ja mis on lisatud komisjoni avaldatavasse loetellu;

| a) | lõigetes 1 ja 2 osutatud tingimuste täitmist tõendav sertifikaat, mille peab toote päritolumaal koostama pädev asutus ja mis on lisatud komisjoni avaldatavasse loetellu; |
| --- | --- |

a)

lõigetes 1 ja 2 osutatud tingimuste täitmist tõendav sertifikaat, mille peab toote päritolumaal koostama pädev asutus ja mis on lisatud komisjoni avaldatavasse loetellu;

| b) | toote päritoluriigi määratud asutuse või osakonna koostatud analüüsiaruanne, kui toode on mõeldud otsetarbimiseks. |
| --- | --- |

b)

toote päritoluriigi määratud asutuse või osakonna koostatud analüüsiaruanne, kui toode on mõeldud otsetarbimiseks.

| b) | toote päritoluriigi määratud asutuse või osakonna koostatud analüüsiaruanne, kui toode on mõeldud otsetarbimiseks. |
| --- | --- |

b)

toote päritoluriigi määratud asutuse või osakonna koostatud analüüsiaruanne, kui toode on mõeldud otsetarbimiseks.

Muudatusettepanek 172

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 67 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 67 a |
| | Delegeeritud volitused |
| | Komisjonil on vastavalt artiklile 160 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse: |
| | a) | VI lisas sätestatud mõistete ja müüginimetuste tõlgendamise ja jõustamise eeskirjad; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 67 a

Delegeeritud volitused

Komisjonil on vastavalt artiklile 160 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse:

a)

VI lisas sätestatud mõistete ja müüginimetuste tõlgendamise ja jõustamise eeskirjad;

| b) | eeskirjad riiklike menetluste kohta, mis käsitlevad käesoleva määruse nõuetele mittevastavate veinitoodete kõrvaldamist ja hävitamist. |
| --- | --- |

b)

eeskirjad riiklike menetluste kohta, mis käsitlevad käesoleva määruse nõuetele mittevastavate veinitoodete kõrvaldamist ja hävitamist.

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 68 | Artikkel 68 |
| Kontrollimenetluse kohased rakendusvolitused | Kontrollimenetluse kohased rakendusvolitused |
| Komisjon võib rakendusaktide abil võtta käesoleva jaoga seotud vajalikud meetmed
  ja eelkõige
  : | Komisjon võib rakendusaktide abil võtta käesoleva jaoga seotud vajalikud meetmed: |
| a) | rakendada üldist turustamisstandardit; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 68

Artikkel 68

Kontrollimenetluse kohased rakendusvolitused

Kontrollimenetluse kohased rakendusvolitused

Komisjon võib rakendusaktide abil võtta käesoleva jaoga seotud vajalikud meetmed
  ja eelkõige
  :

Komisjon võib rakendusaktide abil võtta käesoleva jaoga seotud vajalikud meetmed:

a)

rakendada üldist turustamisstandardit;

| b) | rakendada VI lisas sätestatud mõisteid ja müüginimetusi; |
| --- | --- |

b)

rakendada VI lisas sätestatud mõisteid ja müüginimetusi;

| c) | koostada VI lisa III osa punkti 5 teises lõigus ja VI lisa VI osa kuuenda lõigu punktis a osutatud toodete loetelud, mis põhinevad selliste toodete soovituslikel loeteludel, mida liikmesriigid peavad oma territooriumil vastavaks kõnealustele sätetele, ja mille liikmesriigid saadavad komisjonile; |
| --- | --- |

c)

koostada VI lisa III osa punkti 5 teises lõigus ja VI lisa VI osa kuuenda lõigu punktis a osutatud toodete loetelud, mis põhinevad selliste toodete soovituslikel loeteludel, mida liikmesriigid peavad oma territooriumil vastavaks kõnealustele sätetele, ja mille liikmesriigid saadavad komisjonile;

| c) | koostada VI lisa III osa punkti 5 teises lõigus ja VI lisa VI osa kuuenda lõigu punktis a osutatud toodete loetelud, mis põhinevad selliste toodete soovituslikel loeteludel, mida liikmesriigid peavad oma territooriumil vastavaks kõnealustele sätetele, ja mille liikmesriigid saadavad komisjonile; |
| --- | --- |

c)

koostada VI lisa III osa punkti 5 teises lõigus ja VI lisa VI osa kuuenda lõigu punktis a osutatud toodete loetelud, mis põhinevad selliste toodete soovituslikel loeteludel, mida liikmesriigid peavad oma territooriumil vastavaks kõnealustele sätetele, ja mille liikmesriigid saadavad komisjonile;

| d) | rakendada sektori- või tootepõhiseid turustamisstandardeid, sealhulgas proovivõtmise üksikasjalikud eeskirjad ning toodete koostise määramiseks kasutatavad analüüsimeetodid; |
| --- | --- |

d)

rakendada sektori- või tootepõhiseid turustamisstandardeid, sealhulgas proovivõtmise üksikasjalikud eeskirjad ning toodete koostise määramiseks kasutatavad analüüsimeetodid;

| d) | rakendada sektori- või tootepõhiseid turustamisstandardeid, sealhulgas proovivõtmise üksikasjalikud eeskirjad ning toodete koostise määramiseks kasutatavad analüüsimeetodid; |
| --- | --- |

d)

rakendada sektori- või tootepõhiseid turustamisstandardeid, sealhulgas proovivõtmise üksikasjalikud eeskirjad ning toodete koostise määramiseks kasutatavad analüüsimeetodid;

| e) | kindlaks teha, kas tooteid on käideldud lubatud veinivalmistustavadest erinevatel menetlustel; |
| --- | --- |

e)

kindlaks teha, kas tooteid on käideldud lubatud veinivalmistustavadest erinevatel menetlustel;

| e) | kindlaks teha, kas tooteid on käideldud lubatud veinivalmistustavadest erinevatel menetlustel; |
| --- | --- |

e)

kindlaks teha, kas tooteid on käideldud lubatud veinivalmistustavadest erinevatel menetlustel;

| f) | kehtestada lubatud hälve; |
| --- | --- |

f)

kehtestada lubatud hälve;

| f) | kehtestada lubatud hälve; |
| --- | --- |

f)

kehtestada lubatud hälve;

| g) | rakendada artiklit 66. |
| --- | --- |

g)

rakendada artiklit 66.

| g) | rakendada artiklit 66. |
| --- | --- |

g)

rakendada artiklit 66.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162
  artiklis
  2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162
  lõikes
  2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 174

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 69

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 69 | Artikkel 69 |
| Reguleerimisala | Reguleerimisala |
| 1.   Käesolevas jaos kehtestatud eeskirju päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja traditsiooniliste nimetuste kohta kohaldatakse VI lisa II osa punktides 1, 3–6, 8, 9, 11, 15 ja 16 osutatud toodete suhtes. | 1.   Käesolevas jaos kehtestatud eeskirju päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja traditsiooniliste nimetuste kohta kohaldatakse VI lisa II osa punktides 1, 3–6, 8, 9, 11, 15 ja 16 osutatud toodete suhtes. |
| 2.   Lõikes 1 osutatud eeskirjade aluseks on: | 2.   Lõikes 1 osutatud eeskirjade aluseks on: |
| a) | tarbijate ja tootjate seaduslike huvide kaitsmine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 69

Artikkel 69

Reguleerimisala

Reguleerimisala

1.   Käesolevas jaos kehtestatud eeskirju päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja traditsiooniliste nimetuste kohta kohaldatakse VI lisa II osa punktides 1, 3–6, 8, 9, 11, 15 ja 16 osutatud toodete suhtes.

1.   Käesolevas jaos kehtestatud eeskirju päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja traditsiooniliste nimetuste kohta kohaldatakse VI lisa II osa punktides 1, 3–6, 8, 9, 11, 15 ja 16 osutatud toodete suhtes.

2.   Lõikes 1 osutatud eeskirjade aluseks on:

2.   Lõikes 1 osutatud eeskirjade aluseks on:

a)

tarbijate ja tootjate seaduslike huvide kaitsmine;

| a) | tarbijate ja tootjate seaduslike huvide kaitsmine; |
| --- | --- |

a)

tarbijate ja tootjate seaduslike huvide kaitsmine;

| b) | asjaomaste toodete ühisturu tõrgeteta toimimise tagamine ning |
| --- | --- |

b)

asjaomaste toodete ühisturu tõrgeteta toimimise tagamine ning

| b) | asjaomaste toodete siseturu tõrgeteta toimimise tagamine ning |
| --- | --- |

b)

asjaomaste toodete siseturu tõrgeteta toimimise tagamine ning

| c) | kvaliteetsete
  toodete tootmise edendamine, võimaldades seejuures kasutada riikliku kvaliteedipoliitika meetmeid. |
| --- | --- |

c)

kvaliteetsete
  toodete tootmise edendamine, võimaldades seejuures kasutada riikliku kvaliteedipoliitika meetmeid.

| c) | toodete kvaliteedisüsteemi alusel
  tootmise edendamine, võimaldades seejuures kasutada riikliku kvaliteedipoliitika meetmeid. |
| --- | --- |

c)

toodete kvaliteedisüsteemi alusel
  tootmise edendamine, võimaldades seejuures kasutada riikliku kvaliteedipoliitika meetmeid.

Muudatusettepanek 175

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 70 | Artikkel 70 |
| Mõisted | Mõisted |
| 1.   Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid: | 1.   Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid: |
| a) | „päritolunimetus” – piirkonna, konkreetse koha või nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel riigi nimi, mida kasutatakse, et kirjeldada artikli 69 lõikes 1 osutatud toodet, mis vastab järgmistele nõuetele: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 70

Artikkel 70

Mõisted

Mõisted

1.   Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

1.   Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„päritolunimetus” – piirkonna, konkreetse koha või nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel riigi nimi, mida kasutatakse, et kirjeldada artikli 69 lõikes 1 osutatud toodet, mis vastab järgmistele nõuetele:

| a) | „päritolunimetus” – piirkonna, konkreetse koha või nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel riigi nimi, mida kasutatakse, et kirjeldada artikli 69 lõikes 1 osutatud toodet, mis vastab järgmistele nõuetele: |
| --- | --- |

a)

„päritolunimetus” – piirkonna, konkreetse koha või nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel riigi nimi, mida kasutatakse, et kirjeldada artikli 69 lõikes 1 osutatud toodet, mis vastab järgmistele nõuetele:

| | i) | toote kvaliteet ja omadused tulenevad valdavalt või eranditult teatavast geograafilisest piirkonnast koos sellele omaste looduslike tingimuste ja inimtegevusega; |
| --- | --- | --- |

i)

toote kvaliteet ja omadused tulenevad valdavalt või eranditult teatavast geograafilisest piirkonnast koos sellele omaste looduslike tingimuste ja inimtegevusega;

| | i) | toote kvaliteet ja omadused tulenevad valdavalt või eranditult teatavast geograafilisest piirkonnast koos sellele omaste looduslike tingimuste ja inimtegevusega; |
| --- | --- | --- |

i)

toote kvaliteet ja omadused tulenevad valdavalt või eranditult teatavast geograafilisest piirkonnast koos sellele omaste looduslike tingimuste ja inimtegevusega;

| | ii) | viinamarjad, millest toode on valmistatud, pärinevad eranditult kõnealusest geograafilisest piirkonnast; |
| --- | --- | --- |

ii)

viinamarjad, millest toode on valmistatud, pärinevad eranditult kõnealusest geograafilisest piirkonnast;

| | ii) | viinamarjad, millest toode on valmistatud, pärinevad eranditult kõnealusest geograafilisest piirkonnast; |
| --- | --- | --- |

ii)

viinamarjad, millest toode on valmistatud, pärinevad eranditult kõnealusest geograafilisest piirkonnast;

| | iii) | toodetakse kõnealuses geograafilises piirkonnas ning |
| --- | --- | --- |

iii)

toodetakse kõnealuses geograafilises piirkonnas ning

| | iii) | toodetakse kõnealuses geograafilises piirkonnas ning |
| --- | --- | --- |

iii)

toodetakse kõnealuses geograafilises piirkonnas ning

| | iv) | toode on saadud viinamarjasortidest, mis kuuluvad Vitis vinifera liiki; |
| --- | --- | --- |

iv)

toode on saadud viinamarjasortidest, mis kuuluvad Vitis vinifera liiki;

| | iv) | toode on saadud viinamarjasortidest, mis kuuluvad Vitis vinifera liiki; |
| --- | --- | --- |

iv)

toode on saadud viinamarjasortidest, mis kuuluvad Vitis vinifera liiki;

| b) | „geograafiline tähis” – piirkonnale, konkreetsele kohale või nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel riigile viitav tähis, mida kasutatakse, et kirjeldada artikli 69 lõikes 1 osutatud toodet, mis vastab järgmistele nõuetele: |
| --- | --- |

b)

„geograafiline tähis” – piirkonnale, konkreetsele kohale või nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel riigile viitav tähis, mida kasutatakse, et kirjeldada artikli 69 lõikes 1 osutatud toodet, mis vastab järgmistele nõuetele:

| b) | „geograafiline tähis” – piirkonnale, konkreetsele kohale või nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel riigile viitav tähis, mida kasutatakse, et kirjeldada artikli 69 lõikes 1 osutatud toodet, mis vastab järgmistele nõuetele: |
| --- | --- |

b)

„geograafiline tähis” – piirkonnale, konkreetsele kohale või nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel riigile viitav tähis, mida kasutatakse, et kirjeldada artikli 69 lõikes 1 osutatud toodet, mis vastab järgmistele nõuetele:

| | i) | sellel on eriline kvaliteet, maine või muud omadused, mis tulenevad peamiselt sellest geograafilisest piirkonnast; |
| --- | --- | --- |

i)

sellel on eriline kvaliteet, maine või muud omadused, mis tulenevad peamiselt sellest geograafilisest piirkonnast;

| | i) | sellel on eriline kvaliteet, maine või muud omadused, mis tulenevad peamiselt sellest geograafilisest piirkonnast; |
| --- | --- | --- |

i)

sellel on eriline kvaliteet, maine või muud omadused, mis tulenevad peamiselt sellest geograafilisest piirkonnast;

| | ii) | vähemalt 85 % selle valmistamiseks kasutavatest viinamarjadest pärinevad eranditult kõnealusest geograafilisest piirkonnast; |
| --- | --- | --- |

ii)

vähemalt 85 % selle valmistamiseks kasutavatest viinamarjadest pärinevad eranditult kõnealusest geograafilisest piirkonnast;

| | ii) | vähemalt 85 % selle valmistamiseks kasutavatest viinamarjadest pärinevad eranditult kõnealusest geograafilisest piirkonnast; |
| --- | --- | --- |

ii)

vähemalt 85 % selle valmistamiseks kasutavatest viinamarjadest pärinevad eranditult kõnealusest geograafilisest piirkonnast;

| | iii) | selle tootmine toimub kõnealuses geograafilises piirkonnas ning |
| --- | --- | --- |

iii)

selle tootmine toimub kõnealuses geograafilises piirkonnas ning

| | iii) | selle tootmine toimub kõnealuses geograafilises piirkonnas; ning |
| --- | --- | --- |

iii)

selle tootmine toimub kõnealuses geograafilises piirkonnas; ning

| | iv) | see on saadud viinamarjasortidest, mis kuuluvad Vitis vinifera liiki või Vitis vinifera liikide ja muude perekonna Vitis liikide ristandite hulka. |
| --- | --- | --- |

iv)

see on saadud viinamarjasortidest, mis kuuluvad Vitis vinifera liiki või Vitis vinifera liikide ja muude perekonna Vitis liikide ristandite hulka.

| | iv) | see on saadud viinamarjasortidest, mis kuuluvad Vitis vinifera liiki või Vitis vinifera liikide ja muude perekonna Vitis liikide ristandite hulka. |
| --- | --- | --- |

iv)

see on saadud viinamarjasortidest, mis kuuluvad Vitis vinifera liiki või Vitis vinifera liikide ja muude perekonna Vitis liikide ristandite hulka.

1 a.
     
  Lõike 1 punkti a alapunkti iii ja punkti b alapunkti iii tähenduses hõlmab mõiste „tootmine” igasuguseid toiminguid alates viinamarjade koristamisest kuni veinivalmistamise lõpuni, kuid mitte valmistusjärgset protsessi.

Lõike 1 punkti b alapunkti ii kohaselt peab viinamarjakogus, mis võib kuni 15 % määral pärineda väljastpoolt kindlaks määratud geograafilist piirkonda, pärinema sellest liikmesriigist või kolmandast riigist, kus kindlaks määratud piirkond asub.

Erandina lõike 1 punkti a alapunktist iii ja punkti b alapunktist iii ning tingimusel, et artikli 71 lõikes 2 kindlaksmääratud tootespetsifikaadis on nii ette nähtud, võib kaitstud päritolunimetuse ja kaitstud geograafilise tähisega tooteid veiniks töödelda:

| a) | asjaomase kindlaks määratud piirkonna vahetus läheduses asuval alal; |
| --- | --- |

a)

asjaomase kindlaks määratud piirkonna vahetus läheduses asuval alal;

| b) | sama haldusüksuse või naaberhaldusüksuse territooriumil, nagu on määratletud riiklikes seadustes; |
| --- | --- |

b)

sama haldusüksuse või naaberhaldusüksuse territooriumil, nagu on määratletud riiklikes seadustes;

| c) | piiriülese päritolunimetuse ja geograafilise tähise puhul ning siis, kui kahe või mitme liikmesriigi või ühe või mitme liikmesriigi ja ühe või mitme kolmanda riigi vahel on sõlmitud kontrollimeetmete leping, võib kaitstud päritolunimetusega ja geograafilise tähisega tooteid veiniks töödelda alal, mis asub kindlaks määratud piirkonna vahetus läheduses. |
| --- | --- |

c)

piiriülese päritolunimetuse ja geograafilise tähise puhul ning siis, kui kahe või mitme liikmesriigi või ühe või mitme liikmesriigi ja ühe või mitme kolmanda riigi vahel on sõlmitud kontrollimeetmete leping, võib kaitstud päritolunimetusega ja geograafilise tähisega tooteid veiniks töödelda alal, mis asub kindlaks määratud piirkonna vahetus läheduses.

Erandina lõike 1 punkti a alapunktist iii ja selle lõike kolmandast lõigust ning tingimusel, et see on artikli 71 lõikes 2 määratletud spetsifikaadis ette nähtud, võib kaitstud päritolunimetusega tooteid jätkuvalt vahuveiniks ja poolvahuveiniks töödelda väljaspool kindlaks määratud piirkonna vahetut lähedust, kui see oli tavaks enne 1. märtsi 1986.

2.   Teatavad traditsiooniliselt kasutatavad nimetused on päritolunimetused, kui:

2.   Teatavad traditsiooniliselt kasutatavad nimetused on päritolunimetused, kui:

| a) | need tähistavad veini; |
| --- | --- |

a)

need tähistavad veini;

| a) | need tähistavad veini; |
| --- | --- |

a)

need tähistavad veini;

| b) | need viitavad geograafilisele nimele; |
| --- | --- |

b)

need viitavad geograafilisele nimele;

| b) | need viitavad geograafilisele nimele; |
| --- | --- |

b)

need viitavad geograafilisele nimele;

| c) | täidavad lõike 1 punkti a alapunktides i–iv osutatud nõudeid ning |
| --- | --- |

c)

täidavad lõike 1 punkti a alapunktides i–iv osutatud nõudeid ning

| c) | täidavad lõike 1 punkti a alapunktides i–iv osutatud nõudeid; ning |
| --- | --- |

c)

täidavad lõike 1 punkti a alapunktides i–iv osutatud nõudeid; ning

| d) | nende suhtes kohaldatakse käesolevas alajaos sätestatud päritolunimetuse ja geograafilise tähise kaitse alla võtmise menetlust. |
| --- | --- |

d)

nende suhtes kohaldatakse käesolevas alajaos sätestatud päritolunimetuse ja geograafilise tähise kaitse alla võtmise menetlust.

| d) | nende suhtes kohaldatakse käesolevas alajaos sätestatud päritolunimetuse ja geograafilise tähise kaitse alla võtmise menetlust. |
| --- | --- |

d)

nende suhtes kohaldatakse käesolevas alajaos sätestatud päritolunimetuse ja geograafilise tähise kaitse alla võtmise menetlust.

3.   Päritolunimetused ja geograafilised tähised, sealhulgas need, mis on seotud kolmandate riikide geograafiliste piirkondadega, võetakse liidu kaitse alla käesolevas alajaos sätestatud eeskirjade alusel.

3.   Päritolunimetused ja geograafilised tähised, sealhulgas need, mis on seotud kolmandate riikide geograafiliste piirkondadega, võetakse liidu kaitse alla käesolevas alajaos sätestatud eeskirjade alusel.

Muudatusettepanek 176

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 71 | Artikkel 71 |
| Kaitsetaotlused | Kaitsetaotlused |
| 1.   Päritolunimetuste või geograafiliste tähiste nimede kaitsetaotlused peavad hõlmama tehnilist toimikut, milles sisaldub: | 1.   Päritolunimetuste või geograafiliste tähiste nimede kaitsetaotlused peavad hõlmama tehnilist toimikut, milles sisaldub: |
| a) | kaitstav nimetus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 71

Artikkel 71

Kaitsetaotlused

Kaitsetaotlused

1.   Päritolunimetuste või geograafiliste tähiste nimede kaitsetaotlused peavad hõlmama tehnilist toimikut, milles sisaldub:

1.   Päritolunimetuste või geograafiliste tähiste nimede kaitsetaotlused peavad hõlmama tehnilist toimikut, milles sisaldub:

a)

kaitstav nimetus;

| a) | kaitstav nimetus; |
| --- | --- |

a)

kaitstav nimetus;

| b) | taotleja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

b)

taotleja nimi ja aadress;

| b) | taotleja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

b)

taotleja nimi ja aadress;

| c) | lõikes 2 osutatud tootespetsifikaat ning |
| --- | --- |

c)

lõikes 2 osutatud tootespetsifikaat ning

| c) | lõikes 2 osutatud tootespetsifikaat ning |
| --- | --- |

c)

lõikes 2 osutatud tootespetsifikaat ning

| d) | koonddokument, milles esitatakse kokkuvõte lõikes 2 osutatud tootespetsifikaadist. |
| --- | --- |

d)

koonddokument, milles esitatakse kokkuvõte lõikes 2 osutatud tootespetsifikaadist.

| d) | koonddokument, milles esitatakse kokkuvõte lõikes 2 osutatud tootespetsifikaadist. |
| --- | --- |

d)

koonddokument, milles esitatakse kokkuvõte lõikes 2 osutatud tootespetsifikaadist.

2.   Tootespetsifikaat võimaldab huvitatud pooltel kontrollida päritolunimetuse või geograafilise tähise asjaomaseid tootmistingimusi.

2.   Tootespetsifikaat võimaldab huvitatud pooltel kontrollida päritolunimetuse või geograafilise tähise asjaomaseid tootmistingimusi.

Tootespetsifikaat sisaldab vähemalt järgmist:

| a) | kaitstav nimetus; |
| --- | --- |

a)

kaitstav nimetus;

| b) | veini(de) kirjeldus ja eelkõige; |
| --- | --- |

b)

veini(de) kirjeldus ja eelkõige;

| | i) | päritolunimetusega veinide korral nende põhiliste analüütiliste ja organoleptiliste omaduste kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

i)

päritolunimetusega veinide korral nende põhiliste analüütiliste ja organoleptiliste omaduste kirjeldus;

| | ii) | geograafilise tähisega veinide korral nende põhiliste analüütiliste omaduste kirjeldus ning organoleptiliste omaduste hinnang või märge selliste omaduste kohta; |
| --- | --- | --- |

ii)

geograafilise tähisega veinide korral nende põhiliste analüütiliste omaduste kirjeldus ning organoleptiliste omaduste hinnang või märge selliste omaduste kohta;

| c) | vajaduse korral veini(de) valmistamiseks kasutatavaid eritavasid ning veini(de) valmistamisel kehtivaid asjakohaseid piiranguid; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral veini(de) valmistamiseks kasutatavaid eritavasid ning veini(de) valmistamisel kehtivaid asjakohaseid piiranguid;

| d) | asjaomase geograafilise piirkonna piiritlust; |
| --- | --- |

d)

asjaomase geograafilise piirkonna piiritlust;

| e) | maksimaalne saagikus hektari kohta; |
| --- | --- |

e)

maksimaalne saagikus hektari kohta;

| f) | andmeid veiniviinamarjasordi või -sortide kohta, millest vein(id) on saadud; |
| --- | --- |

f)

andmeid veiniviinamarjasordi või -sortide kohta, millest vein(id) on saadud;

| g) | üksikasjad, mis tõendavad, et artikli 70 lõike 1 punkti a alapunktis i või olenevalt olukorrast artikli 70 lõike 1 punkti b alapunktis i sätestatud nõuded on täidetud; |
| --- | --- |

g)

üksikasjad, mis tõendavad, et artikli 70 lõike 1 punkti a alapunktis i või olenevalt olukorrast artikli 70 lõike 1 punkti b alapunktis i sätestatud nõuded on täidetud;

| h) | kohaldatavad kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toodete tootmise kohta ELi või riigi õiguses või, kui liikmesriik on sätestanud, siis kaitstud päritolunimetust või kaitstud geograafilist tähist haldava organisatsiooni sätestatud nõuded; |
| --- | --- |

h)

kohaldatavad kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toodete tootmise kohta ELi või riigi õiguses või, kui liikmesriik on sätestanud, siis kaitstud päritolunimetust või kaitstud geograafilist tähist haldava organisatsiooni sätestatud nõuded;

| i) | tootespetsifikaatide tingimuste täitmist kontrollivate asutuste või organite nimi ja aadress ning nende konkreetsed ülesanded. |
| --- | --- |

i)

tootespetsifikaatide tingimuste täitmist kontrollivate asutuste või organite nimi ja aadress ning nende konkreetsed ülesanded.

Teise lõigu punktis h osutatud nõuded on objektiivsed, mittediskrimineerivad ja kooskõlas ELi õigusega.

3.   Kui kaitsetaotlus on seotud kolmanda riigi geograafilise piirkonnaga, peaks see lisaks lõigetes 1 ja 2 sätestatud andmetele sisaldama tõendit, et kõnealune nimetus on kaitstud selle päritolumaal.

3.   Kui kaitsetaotlus on seotud kolmanda riigi geograafilise piirkonnaga, peaks see lisaks lõigetes 1 ja 2 sätestatud andmetele sisaldama tõendit, et kõnealune nimetus on kaitstud selle päritolumaal.

Muudatusettepanek 177

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 73

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 73 | Artikkel 73 |
| Riiklik eelmenetlus | Riiklik eelmenetlus |
| 1.   Liidust pärit veinide artiklis 71 osutatud päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitsetaotluste suhtes kohaldatakse riiklikku eelmenetlust. | 1.   Liidust pärit veinide artiklis 71 osutatud päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitsetaotluste suhtes kohaldatakse riiklikku eelmenetlust. |
| | 1 a.
     
  Kaitsetaotlus esitatakse selles liikmesriigis, mille territooriumilt päritolunimetus või geograafiline tähis pärineb. |
| | Liikmesriik vaatab kaitsetaotluse läbi, et kontrollida selle vastavust käesolevas alajaos sätestatud tingimustele. |
| | Liikmesriigid tagavad taotluse piisava avalikustamise riigi tasandil ja annavad alates avaldamise kuupäevast vähemalt kahe kuu pikkuse tähtaja, mille jooksul võib kavandatud kaitse kohta esitada kirjalikke vastuväiteid. Sellised vastuväited esitatakse nõuetekohaselt põhjendatud avalduse vormis ja neid võivad esitada liikmesriigis asuvad füüsilised või liikmesriigi territooriumil asutatud juriidilised isikud, kellel on selleks õiguspärane huvi. |
| 2.   Kui liikmesriik leiab, et päritolunimetus või geograafiline tähis ei vasta nõuetele või et see ei vasta liidu õigusele, lükkab ta taotluse tagasi. | 2.   Kui liikmesriik leiab, et päritolunimetus või geograafiline tähis ei vasta
  käesolevas alajaos sätestatud
  nõuetele või et see ei vasta liidu õigusele, lükkab ta taotluse tagasi. |
| 3.   Kui liikmesriik leiab, et nõuded on täidetud
  , kohaldatakse riiklikku menetlust, millega tagatakse tootespetsifikaadi piisav avalikustamine vähemalt internetis. | 3.   Kui liikmesriik leiab, et
  käesolevas alajaos sätestatud
  nõuded on täidetud: |
| | a) | tagab ta artikli 71 lõike 1 punktis d osutatud tootespetsifikaadi piisava avalikustamise vähemalt internetis; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 73

Artikkel 73

Riiklik eelmenetlus

Riiklik eelmenetlus

1.   Liidust pärit veinide artiklis 71 osutatud päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitsetaotluste suhtes kohaldatakse riiklikku eelmenetlust.

1.   Liidust pärit veinide artiklis 71 osutatud päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitsetaotluste suhtes kohaldatakse riiklikku eelmenetlust.

1 a.
     
  Kaitsetaotlus esitatakse selles liikmesriigis, mille territooriumilt päritolunimetus või geograafiline tähis pärineb.

Liikmesriik vaatab kaitsetaotluse läbi, et kontrollida selle vastavust käesolevas alajaos sätestatud tingimustele.

Liikmesriigid tagavad taotluse piisava avalikustamise riigi tasandil ja annavad alates avaldamise kuupäevast vähemalt kahe kuu pikkuse tähtaja, mille jooksul võib kavandatud kaitse kohta esitada kirjalikke vastuväiteid. Sellised vastuväited esitatakse nõuetekohaselt põhjendatud avalduse vormis ja neid võivad esitada liikmesriigis asuvad füüsilised või liikmesriigi territooriumil asutatud juriidilised isikud, kellel on selleks õiguspärane huvi.

2.   Kui liikmesriik leiab, et päritolunimetus või geograafiline tähis ei vasta nõuetele või et see ei vasta liidu õigusele, lükkab ta taotluse tagasi.

2.   Kui liikmesriik leiab, et päritolunimetus või geograafiline tähis ei vasta
  käesolevas alajaos sätestatud
  nõuetele või et see ei vasta liidu õigusele, lükkab ta taotluse tagasi.

3.   Kui liikmesriik leiab, et nõuded on täidetud
  , kohaldatakse riiklikku menetlust, millega tagatakse tootespetsifikaadi piisav avalikustamine vähemalt internetis.

3.   Kui liikmesriik leiab, et
  käesolevas alajaos sätestatud
  nõuded on täidetud:

a)

tagab ta artikli 71 lõike 1 punktis d osutatud tootespetsifikaadi piisava avalikustamise vähemalt internetis;

| b) | esitab komisjonile kaitsetaotluse, mis sisaldab järgmist teavet: |
| --- | --- |

b)

esitab komisjonile kaitsetaotluse, mis sisaldab järgmist teavet:

| | i) | taotleja nimi ja aadress; |
| --- | --- | --- |

i)

taotleja nimi ja aadress;

| | ii) | artikli 71 lõike 1 punktis d osutatud koonddokument; |
| --- | --- | --- |

ii)

artikli 71 lõike 1 punktis d osutatud koonddokument;

| | iii) | liikmesriigi kinnitus, et taotleja esitatud taotlus vastab nõutud tingimustele; ning |
| --- | --- | --- |

iii)

liikmesriigi kinnitus, et taotleja esitatud taotlus vastab nõutud tingimustele; ning

| | iv) | viide vastavalt punktile a toimunud avalikustamisele. |
| --- | --- | --- |

iv)

viide vastavalt punktile a toimunud avalikustamisele.

Esimese lõigu punktis b osutatud teave esitatakse ühes liidu ametlikus keeles või sellega on kaasas kinnitatud tõlge ühesse nimetatud keelde.

Muudatusettepanek 178

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 79 | Artikkel 79 |
| Seos kaubamärkidega | Seos kaubamärkidega |
| 1.   Kui
  päritolunimetus või geograafilise
  tähis on käesoleva määruse alusel kaitstud, keeldutakse artikli 80 lõike 2 kohaselt kasutatava kaubamärgi ning VI lisa II osas loetletud ühe kategooria alla kuuluva tootega seotud kaubamärgi registreerimisest juhul, kui kaubamärgi registreerimistaotlus esitatakse komisjonile pärast päritolunimetuse või geograafilise tähise
  kaitsetaotluse
  esitamist ning päritolunimetus või geograafiline tähis võetakse seejärel kaitse alla. | 1.   Kui
  kaubamärk hõlmab kaitstud päritolunimetust või geograafiline
  tähis on käesoleva määruse alusel kaitstud
  või kui see sisaldab sellist nimetust või tähist
  , keeldutakse artikli 80 lõike 2 kohaselt kasutatava kaubamärgi ning VI lisa II osas loetletud ühe kategooria alla kuuluva tootega seotud kaubamärgi registreerimisest juhul, kui kaubamärgi registreerimistaotlus esitatakse komisjonile pärast päritolunimetuse või geograafilise tähise
  taotluse
  esitamist ning päritolunimetus või geograafiline tähis võetakse seejärel kaitse alla. |
| Esimese lõigu sätteid rikkudes registreeritud kaubamärk tunnistatakse kehtetuks. | Esimese lõigu sätteid rikkudes registreeritud kaubamärk tunnistatakse kehtetuks. |
| 2.   Ilma et see piiraks artikli 78 lõike 2 kohaldamist, võib olenemata päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitsest jätkuvalt kasutada
  või uuendada
  artikli 80 lõike 2 kohaselt kasutatavat kaubamärki, mis on taotletud, registreeritud või asjaomaste õigusaktidega ette nähtud juhtudel liidu territooriumil kasutuses juurdunud enne
  komisjonile
  päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitsetaotluse
  esitamise
  kuupäeva, tingimusel et selle tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks ei ole ühtegi põhjust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta direktiivi 2008/95/EÜ (kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) või nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 207/2009 (ühenduse kaubamärgi kohta) alusel. | 2.   Ilma et see piiraks artikli 78 lõike 2 kohaldamist, võib olenemata päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitsest jätkuvalt kasutada artikli 80 lõike 2 kohaselt kasutatavat kaubamärki, mis on taotletud, registreeritud või
  omandatud heauskselt
  asjaomaste õigusaktidega ette nähtud juhtudel liidu territooriumil
  või
  kasutuses juurdunud enne päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitsetaotluse kuupäeva
  päritoluriigis või enne 1. jaanuari 1996
  , tingimusel et selle tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks ei ole ühtegi põhjust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta direktiivi 2008/95/EÜ (kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) või nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 207/2009 (ühenduse kaubamärgi kohta) alusel. |
| Sellistel juhtudel lubatakse kasutada päritolunimetust või geograafilist tähist kõrvuti vastavate kaubamärkidega. | Sellistel juhtudel lubatakse kasutada päritolunimetust või geograafilist tähist kõrvuti vastavate kaubamärkidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 79

Artikkel 79

Seos kaubamärkidega

Seos kaubamärkidega

1.   Kui
  päritolunimetus või geograafilise
  tähis on käesoleva määruse alusel kaitstud, keeldutakse artikli 80 lõike 2 kohaselt kasutatava kaubamärgi ning VI lisa II osas loetletud ühe kategooria alla kuuluva tootega seotud kaubamärgi registreerimisest juhul, kui kaubamärgi registreerimistaotlus esitatakse komisjonile pärast päritolunimetuse või geograafilise tähise
  kaitsetaotluse
  esitamist ning päritolunimetus või geograafiline tähis võetakse seejärel kaitse alla.

1.   Kui
  kaubamärk hõlmab kaitstud päritolunimetust või geograafiline
  tähis on käesoleva määruse alusel kaitstud
  või kui see sisaldab sellist nimetust või tähist
  , keeldutakse artikli 80 lõike 2 kohaselt kasutatava kaubamärgi ning VI lisa II osas loetletud ühe kategooria alla kuuluva tootega seotud kaubamärgi registreerimisest juhul, kui kaubamärgi registreerimistaotlus esitatakse komisjonile pärast päritolunimetuse või geograafilise tähise
  taotluse
  esitamist ning päritolunimetus või geograafiline tähis võetakse seejärel kaitse alla.

Esimese lõigu sätteid rikkudes registreeritud kaubamärk tunnistatakse kehtetuks.

Esimese lõigu sätteid rikkudes registreeritud kaubamärk tunnistatakse kehtetuks.

2.   Ilma et see piiraks artikli 78 lõike 2 kohaldamist, võib olenemata päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitsest jätkuvalt kasutada
  või uuendada
  artikli 80 lõike 2 kohaselt kasutatavat kaubamärki, mis on taotletud, registreeritud või asjaomaste õigusaktidega ette nähtud juhtudel liidu territooriumil kasutuses juurdunud enne
  komisjonile
  päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitsetaotluse
  esitamise
  kuupäeva, tingimusel et selle tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks ei ole ühtegi põhjust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta direktiivi 2008/95/EÜ (kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) või nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 207/2009 (ühenduse kaubamärgi kohta) alusel.

2.   Ilma et see piiraks artikli 78 lõike 2 kohaldamist, võib olenemata päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitsest jätkuvalt kasutada artikli 80 lõike 2 kohaselt kasutatavat kaubamärki, mis on taotletud, registreeritud või
  omandatud heauskselt
  asjaomaste õigusaktidega ette nähtud juhtudel liidu territooriumil
  või
  kasutuses juurdunud enne päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitsetaotluse kuupäeva
  päritoluriigis või enne 1. jaanuari 1996
  , tingimusel et selle tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks ei ole ühtegi põhjust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta direktiivi 2008/95/EÜ (kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) või nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 207/2009 (ühenduse kaubamärgi kohta) alusel.

Sellistel juhtudel lubatakse kasutada päritolunimetust või geograafilist tähist kõrvuti vastavate kaubamärkidega.

Sellistel juhtudel lubatakse kasutada päritolunimetust või geograafilist tähist kõrvuti vastavate kaubamärkidega.

Muudatusettepanek 179

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 82 | Artikkel 82 |
| Tootespetsifikaatide muutmine | Tootespetsifikaatide muutmine |
| 1.   
  Artikli 86 lõike 4 punkti b
  tingimustele vastav taotleja võib taotleda kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise tootespetsifikaadi muutmise heakskiitmist, eelkõige selleks, et võtta arvesse teaduse ja tehnika edusamme või määratleda uuesti geograafiline piirkond. Taotlustes kirjeldatakse ja põhjendatakse taotletud muudatusi. | 1.   
  Artiklis 72
  tingimustele vastav taotleja võib taotleda kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise tootespetsifikaadi muutmise heakskiitmist, eelkõige selleks, et võtta arvesse teaduse ja tehnika edusamme või määratleda uuesti
  artikli 71 lõike 2 teise lõigu punktis d osutatud
  geograafiline piirkond. Taotlustes kirjeldatakse ja põhjendatakse taotletud muudatusi. |
| | Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid või asjaomased kolmandad riigid või nende pädevad asutused taotleda heakskiitu olemasolevate kaitstud veininimetuste tootespetsifikaadi muutmiseks kooskõlas artikli 84 lõikega 1. |
| | 1 a.
     
  Kui kavandatud muudatus toob kaasa ühe või mitu muudatust artikli 71 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendis, kohaldatakse artikleid 73–76 muutmistaotluse suhtes mutatis mutandis. Kui aga kavandatud muudatus on väike, võtab komisjon vastu rakendusaktid, mis sisaldavad otsust, kas kiita taotlus heaks ilma artikli 74 lõikes 2 ning artiklis 75 sätestatud menetluskorda järgimata, ning heakskiitmise korral avaldab artikli 74 lõikes 3 osutatud elemendid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. |
| | 1 b.
     
  Kui kavandatud muudatus ei too kaasa koonddokumendi muutmist, kohaldatakse järgmisi eeskirju: |
| | a) | kui asjaomane geograafiline piirkond asub liikmesriigis, otsustab kõnealune liikmesriik muudatuse, ning heakskiidu korral avaldab muudetud tootespetsifikaadi ning teavitab komisjoni heakskiidetud muudatustest ja nende põhjendustest; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 82

Artikkel 82

Tootespetsifikaatide muutmine

Tootespetsifikaatide muutmine

1.   
  Artikli 86 lõike 4 punkti b
  tingimustele vastav taotleja võib taotleda kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise tootespetsifikaadi muutmise heakskiitmist, eelkõige selleks, et võtta arvesse teaduse ja tehnika edusamme või määratleda uuesti geograafiline piirkond. Taotlustes kirjeldatakse ja põhjendatakse taotletud muudatusi.

1.   
  Artiklis 72
  tingimustele vastav taotleja võib taotleda kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise tootespetsifikaadi muutmise heakskiitmist, eelkõige selleks, et võtta arvesse teaduse ja tehnika edusamme või määratleda uuesti
  artikli 71 lõike 2 teise lõigu punktis d osutatud
  geograafiline piirkond. Taotlustes kirjeldatakse ja põhjendatakse taotletud muudatusi.

Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid või asjaomased kolmandad riigid või nende pädevad asutused taotleda heakskiitu olemasolevate kaitstud veininimetuste tootespetsifikaadi muutmiseks kooskõlas artikli 84 lõikega 1.

1 a.
     
  Kui kavandatud muudatus toob kaasa ühe või mitu muudatust artikli 71 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendis, kohaldatakse artikleid 73–76 muutmistaotluse suhtes mutatis mutandis. Kui aga kavandatud muudatus on väike, võtab komisjon vastu rakendusaktid, mis sisaldavad otsust, kas kiita taotlus heaks ilma artikli 74 lõikes 2 ning artiklis 75 sätestatud menetluskorda järgimata, ning heakskiitmise korral avaldab artikli 74 lõikes 3 osutatud elemendid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

1 b.
     
  Kui kavandatud muudatus ei too kaasa koonddokumendi muutmist, kohaldatakse järgmisi eeskirju:

a)

kui asjaomane geograafiline piirkond asub liikmesriigis, otsustab kõnealune liikmesriik muudatuse, ning heakskiidu korral avaldab muudetud tootespetsifikaadi ning teavitab komisjoni heakskiidetud muudatustest ja nende põhjendustest;

| b) | kui asjaomane geograafiline piirkond asub kolmandas riigis, otsustab komisjon rakendusaktidega, kas kiita kavandatud muutmine heaks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. |
| --- | --- |

b)

kui asjaomane geograafiline piirkond asub kolmandas riigis, otsustab komisjon rakendusaktidega, kas kiita kavandatud muutmine heaks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 180

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 84

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 84 | Artikkel 84 |
| Olemasolevad kaitstud veininimetused | Olemasolevad kaitstud veininimetused |
| 1.   Nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999
  artiklite 51
  ja 54 ning komisjoni määruse (EÜ) nr 753/2002
  artikli 28 kohaselt kaitstud
  veininimetused võetakse automaatselt käesoleva määruse kohase kaitse alla. Komisjon kannab need käesoleva määruse artiklis 81 sätestatud registrisse. | 1.   Nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999
  artiklites 51
  ja 54 ning komisjoni määruse (EÜ) nr 753/2002
  artiklis 28 osutatud
  veininimetused võetakse automaatselt käesoleva määruse kohase kaitse alla. Komisjon kannab need käesoleva määruse artiklis 81 sätestatud registrisse. |
| 2.   Komisjon
  võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed
  , et kõrvaldada artiklis 81 sätestatud registrist veininimetused, mille suhtes kohaldatakse määruse (
  EL) nr [KOM(2010) 799]
  artikli
  191 lõiget 3
  . | 2.   Komisjon
  võib vastu võtta rakendusakte
  , et kõrvaldada artiklis 81 sätestatud registrist veininimetused, mille suhtes kohaldatakse määruse (
  EÜ) nr 1234/2007 artikli 118 s lõiget 3. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
  artikli
  162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt
  . |
| 3.   Artiklit 83 ei kohaldata käesoleva artikli lõikes 1 osutatud olemasolevate kaitstud veininimetuste suhtes. | 3.   Artiklit 83 ei kohaldata käesoleva artikli lõikes 1 osutatud olemasolevate kaitstud veininimetuste suhtes. |
| Kuni 31. detsembrini 2014 võib komisjon omal algatusel otsustada rakendusaktidega tühistada lõikes 1 osutatud olemasolevate kaitstud veininimetuste kaitse, kui kõnealused nimetused ei vasta artiklis 70 sätestatud tingimustele. | Kuni 31. detsembrini 2014 võib komisjon omal algatusel otsustada rakendusaktidega tühistada lõikes 1 osutatud olemasolevate kaitstud veininimetuste kaitse, kui kõnealused nimetused ei vasta artiklis 70 sätestatud tingimustele. |
| Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162
  artiklis
  2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. | Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162
  lõikes
  2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. |
| 4.   Horvaatia puhul kaitstakse käesoleva määruse alusel Euroopa Liidu Teatajas avaldatud veininimetusi, sõltuvalt vastuväidete esitamise menetluse tulemusest. Komisjon kannab need artiklis 81 sätestatud registrisse. | 4.   Horvaatia puhul kaitstakse käesoleva määruse alusel Euroopa Liidu Teatajas avaldatud veininimetusi, sõltuvalt vastuväidete esitamise menetluse tulemusest. Komisjon kannab need artiklis 81 sätestatud registrisse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 84

Artikkel 84

Olemasolevad kaitstud veininimetused

Olemasolevad kaitstud veininimetused

1.   Nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999
  artiklite 51
  ja 54 ning komisjoni määruse (EÜ) nr 753/2002
  artikli 28 kohaselt kaitstud
  veininimetused võetakse automaatselt käesoleva määruse kohase kaitse alla. Komisjon kannab need käesoleva määruse artiklis 81 sätestatud registrisse.

1.   Nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999
  artiklites 51
  ja 54 ning komisjoni määruse (EÜ) nr 753/2002
  artiklis 28 osutatud
  veininimetused võetakse automaatselt käesoleva määruse kohase kaitse alla. Komisjon kannab need käesoleva määruse artiklis 81 sätestatud registrisse.

2.   Komisjon
  võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed
  , et kõrvaldada artiklis 81 sätestatud registrist veininimetused, mille suhtes kohaldatakse määruse (
  EL) nr [KOM(2010) 799]
  artikli
  191 lõiget 3
  .

2.   Komisjon
  võib vastu võtta rakendusakte
  , et kõrvaldada artiklis 81 sätestatud registrist veininimetused, mille suhtes kohaldatakse määruse (
  EÜ) nr 1234/2007 artikli 118 s lõiget 3. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
  artikli
  162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt
  .

3.   Artiklit 83 ei kohaldata käesoleva artikli lõikes 1 osutatud olemasolevate kaitstud veininimetuste suhtes.

3.   Artiklit 83 ei kohaldata käesoleva artikli lõikes 1 osutatud olemasolevate kaitstud veininimetuste suhtes.

Kuni 31. detsembrini 2014 võib komisjon omal algatusel otsustada rakendusaktidega tühistada lõikes 1 osutatud olemasolevate kaitstud veininimetuste kaitse, kui kõnealused nimetused ei vasta artiklis 70 sätestatud tingimustele.

Kuni 31. detsembrini 2014 võib komisjon omal algatusel otsustada rakendusaktidega tühistada lõikes 1 osutatud olemasolevate kaitstud veininimetuste kaitse, kui kõnealused nimetused ei vasta artiklis 70 sätestatud tingimustele.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162
  artiklis
  2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162
  lõikes
  2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

4.   Horvaatia puhul kaitstakse käesoleva määruse alusel Euroopa Liidu Teatajas avaldatud veininimetusi, sõltuvalt vastuväidete esitamise menetluse tulemusest. Komisjon kannab need artiklis 81 sätestatud registrisse.

4.   Horvaatia puhul kaitstakse käesoleva määruse alusel Euroopa Liidu Teatajas avaldatud veininimetusi, sõltuvalt vastuväidete esitamise menetluse tulemusest. Komisjon kannab need artiklis 81 sätestatud registrisse.

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 86

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 86 | Artikkel 86 |
| Delegeeritud volitused | Delegeeritud volitused |
| 1.   Komisjonile antakse artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 2–5 loetletud meetmete kohta. | 1.   Komisjonile antakse artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 2–5 loetletud meetmete kohta. |
| 2.   Võttes arvesse tootmise eripära piiritletud geograafilises piirkonnas, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega võtta vastu: | 2.   Võttes arvesse tootmise eripära piiritletud geograafilises piirkonnas, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega võtta vastu: |
| a) | asjaomase geograafilise piirkonna piiritluse
  põhimõtted
  ning |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 86

Artikkel 86

Delegeeritud volitused

Delegeeritud volitused

1.   Komisjonile antakse artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 2–5 loetletud meetmete kohta.

1.   Komisjonile antakse artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 2–5 loetletud meetmete kohta.

2.   Võttes arvesse tootmise eripära piiritletud geograafilises piirkonnas, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega võtta vastu:

2.   Võttes arvesse tootmise eripära piiritletud geograafilises piirkonnas, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega võtta vastu:

a)

asjaomase geograafilise piirkonna piiritluse
  põhimõtted
  ning

| a) | asjaomase geograafilise piirkonna piiritluse
  täiendavad üksikasjad
  ning |
| --- | --- |

a)

asjaomase geograafilise piirkonna piiritluse
  täiendavad üksikasjad
  ning

| b) | mõisted,
  piirangud ja erandid seoses tootmisega piiritletud geograafilises piirkonnas. |
| --- | --- |

b)

mõisted,
  piirangud ja erandid seoses tootmisega piiritletud geograafilises piirkonnas.

| b) | piirangud ja erandid seoses tootmisega piiritletud geograafilises piirkonnas. |
| --- | --- |

b)

piirangud ja erandid seoses tootmisega piiritletud geograafilises piirkonnas.

3.   Võttes arvese vajadust tagada toote kvaliteet ja läbipaistvus, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega kehtestada tingimused, mille kohaselt võivad tootespetsifikaadid sisaldada lisanõudeid.

3.   Võttes arvese vajadust tagada toote kvaliteet ja läbipaistvus, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega kehtestada tingimused, mille kohaselt võivad tootespetsifikaadid sisaldada lisanõudeid.

4.   Võttes arvesse vajadust tagada tootjate ja ettevõtjate seaduslikud õigused ja huvid, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega võtta vastu eeskirjad, milles käsitletakse:

4.   Võttes arvesse vajadust tagada tootjate ja ettevõtjate seaduslikud õigused ja huvid, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega võtta vastu eeskirjad, milles käsitletakse:

| a) | tootespetsifikaadi elemente; |
| --- | --- |

a)

tootespetsifikaadi elemente;

| b) | sellise taotleja kategooriat, kes võib taotleda päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitset; |
| --- | --- |

b)

sellise taotleja kategooriat, kes võib taotleda päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitset;

| b) | sellise taotleja kategooriat, kes võib taotleda päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitset; |
| --- | --- |

b)

sellise taotleja kategooriat, kes võib taotleda päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitset;

| c) | tingimusi, mida peab järgima päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitse taotlemisel,
  riiklikku eelmenetlust,
  komisjoni kontrolli, vastuväidete esitamise menetlust ning päritolunimetuse või geograafilise tähise muutmist, tühistamist või vahetamist käsitlevaid menetlusi; |
| --- | --- |

c)

tingimusi, mida peab järgima päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitse taotlemisel,
  riiklikku eelmenetlust,
  komisjoni kontrolli, vastuväidete esitamise menetlust ning päritolunimetuse või geograafilise tähise muutmist, tühistamist või vahetamist käsitlevaid menetlusi;

| c) | tingimusi, mida peab järgima päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitse taotlemisel, komisjoni kontrolli, vastuväidete esitamise menetlust ning päritolunimetuse või geograafilise tähise muutmist, tühistamist või vahetamist käsitlevaid menetlusi; |
| --- | --- |

c)

tingimusi, mida peab järgima päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitse taotlemisel, komisjoni kontrolli, vastuväidete esitamise menetlust ning päritolunimetuse või geograafilise tähise muutmist, tühistamist või vahetamist käsitlevaid menetlusi;

| d) | piirüleste taotluste suhtes kohaldatavaid tingimusi; |
| --- | --- |

d)

piirüleste taotluste suhtes kohaldatavaid tingimusi;

| d) | piirüleste taotluste suhtes kohaldatavaid tingimusi; |
| --- | --- |

d)

piirüleste taotluste suhtes kohaldatavaid tingimusi;

| e) | kolmanda riigi geograafilise piirkonnaga seotud taotlustele esitatavaid tingimusi; |
| --- | --- |

e)

kolmanda riigi geograafilise piirkonnaga seotud taotlustele esitatavaid tingimusi;

| e) | kolmanda riigi geograafilise piirkonnaga seotud taotlustele esitatavaid tingimusi; |
| --- | --- |

e)

kolmanda riigi geograafilise piirkonnaga seotud taotlustele esitatavaid tingimusi;

| f) | kuupäeva, millest alates kohaldatakse kaitset või kaitse muudatust; |
| --- | --- |

f)

kuupäeva, millest alates kohaldatakse kaitset või kaitse muudatust;

| f) | kuupäeva, millest alates kohaldatakse kaitset või kaitse muudatust; |
| --- | --- |

f)

kuupäeva, millest alates kohaldatakse kaitset või kaitse muudatust;

| g) | tootespetsifikaatide muutmisega seotud tingimusi. |
| --- | --- |

g)

tootespetsifikaatide muutmisega seotud tingimusi.

| g) | tootespetsifikaatide muutmisega seotud tingimusi
  ja tingimusi, mille korral loetakse muudatust artikli 82 lõike 1 a tähenduses väikeseks
  . |
| --- | --- |

g)

tootespetsifikaatide muutmisega seotud tingimusi
  ja tingimusi, mille korral loetakse muudatust artikli 82 lõike 1 a tähenduses väikeseks
  .

5.   Võttes arvesse vajadust tagada piisav kaitse, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega kehtestada piirangud kaitstud nimetuse suhtes.

5.   Võttes arvesse vajadust tagada piisav kaitse, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega kehtestada piirangud kaitstud nimetuse suhtes.

6.
     
  Võttes arvesse vajadust tagada, et käesoleva alajao kohaldamine ei kahjusta ettevõtjaid ega pädevaid asutusi seoses veininimetustega, millele on kaitse antud enne 1. augustit 2009 või mille kohta on kaitsetaotlus esitatud enne kõnealust kuupäeva, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta üleminekusätted seoses:

| a) | veininimetustega, mida liikmesriigid on enne 1. augustit 2009 tunnustanud kui päritolunimetusi või geograafilisi tähiseid või veininimetustega, mille kohta on esitatud kaitsetaotlus enne kõnealust kuupäeva; |
| --- | --- |

a)

veininimetustega, mida liikmesriigid on enne 1. augustit 2009 tunnustanud kui päritolunimetusi või geograafilisi tähiseid või veininimetustega, mille kohta on esitatud kaitsetaotlus enne kõnealust kuupäeva;

| b) | riikliku eelmenetlusega; |
| --- | --- |

b)

riikliku eelmenetlusega;

| c) | veinidega, mis on enne konkreetset kuupäeva turule lastud või märgistatud; ning |
| --- | --- |

c)

veinidega, mis on enne konkreetset kuupäeva turule lastud või märgistatud; ning

| d) | tootespetsifikaatide muutmisega. |
| --- | --- |

d)

tootespetsifikaatide muutmisega.

Muudatusettepanek 182

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Traditsioonilisi nimetusi tunnustab, määratleb ja kaitseb komisjon. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 a.
     
  Traditsioonilisi nimetusi tunnustab, määratleb ja kaitseb komisjon.

Muudatusettepanek 183

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  Traditsioonilisi nimetusi kaitstakse üksnes taotluses märgitud keeles ja viinamarjasaaduste kategooriate puhul ning eelkõige järgmise eest: |
| | a) | igasugune väärkasutus, isegi kui kaitstud nimetusele on lisatud väljend „stiilis”, „tüüpi”, „meetodil”, „valmistatud nagu ...”, „maitsega”, „nagu” või muu samalaadne väljend; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 b.
     
  Traditsioonilisi nimetusi kaitstakse üksnes taotluses märgitud keeles ja viinamarjasaaduste kategooriate puhul ning eelkõige järgmise eest:

a)

igasugune väärkasutus, isegi kui kaitstud nimetusele on lisatud väljend „stiilis”, „tüüpi”, „meetodil”, „valmistatud nagu ...”, „maitsega”, „nagu” või muu samalaadne väljend;

| b) | muu lubamatu, vale ja eksitav märgistus veini laadi, tunnuste või oluliste omaduste kohta sise- ja välispakendil, reklaammaterjalides ja asjaomase tootega seotud mis tahes dokumentides; |
| --- | --- |

b)

muu lubamatu, vale ja eksitav märgistus veini laadi, tunnuste või oluliste omaduste kohta sise- ja välispakendil, reklaammaterjalides ja asjaomase tootega seotud mis tahes dokumentides;

| c) | igasugune muu üldsust eksitada võiv tegevus, eelkõige juhul, kui võib tekkida arusaam, et vein vastab kaitstud traditsioonilise nimetuse kasutamise tingimustele. |
| --- | --- |

c)

igasugune muu üldsust eksitada võiv tegevus, eelkõige juhul, kui võib tekkida arusaam, et vein vastab kaitstud traditsioonilise nimetuse kasutamise tingimustele.

Muudatusettepanek 184

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõige 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 c.
     
  Kui traditsiooniline nimetus on käesoleva määruse alusel kaitstud, hinnatakse sellise kaubamärgi registreerimist, mille kasutamine oleks artikliga 89c vastuolus, direktiivi 2008/95/EÜ või nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 kohaselt. |
| | Esimese lõiguga vastuolus registreeritud kaubamärgid tunnistatakse soovi korral kehtetuks vastavalt kohaldatavatele menetlustele, mida on täpsustatud direktiivis 2008/95/EÜ või määruses (EÜ) nr 207/2009. |
| | Hoolimata traditsioonilise nimetuse kaitsest võib jätkuvalt kasutada ja uuendada kaubamärki, mille kasutus vastab mõnele käesoleva määruse artiklis 89c osutatud olukorrale ja mille suhtes on esitatud taotlus, mis on registreeritud või mis on kasutuses juurdunud, kui selline võimalus on õigusnormidega ette nähtud, liidu territooriumil enne 4. maid 2002 või enne komisjonile asjaomase traditsioonilise nimetuse kaitse taotluse esitamist. Sellisel juhul lubatakse traditsioonilist nimetust kasutada asjaomase kaubamärgiga paralleelselt. |
| | Tootele ei anta kaitstud traditsioonilist nimetust juhul, kui see võib kaubamärgi mainet ja tuntust arvesse võttes tarbijat veini tegeliku olemuse, laadi, tunnuste või omaduste suhtes eksitada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 c.
     
  Kui traditsiooniline nimetus on käesoleva määruse alusel kaitstud, hinnatakse sellise kaubamärgi registreerimist, mille kasutamine oleks artikliga 89c vastuolus, direktiivi 2008/95/EÜ või nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 kohaselt.

Esimese lõiguga vastuolus registreeritud kaubamärgid tunnistatakse soovi korral kehtetuks vastavalt kohaldatavatele menetlustele, mida on täpsustatud direktiivis 2008/95/EÜ või määruses (EÜ) nr 207/2009.

Hoolimata traditsioonilise nimetuse kaitsest võib jätkuvalt kasutada ja uuendada kaubamärki, mille kasutus vastab mõnele käesoleva määruse artiklis 89c osutatud olukorrale ja mille suhtes on esitatud taotlus, mis on registreeritud või mis on kasutuses juurdunud, kui selline võimalus on õigusnormidega ette nähtud, liidu territooriumil enne 4. maid 2002 või enne komisjonile asjaomase traditsioonilise nimetuse kaitse taotluse esitamist. Sellisel juhul lubatakse traditsioonilist nimetust kasutada asjaomase kaubamärgiga paralleelselt.

Tootele ei anta kaitstud traditsioonilist nimetust juhul, kui see võib kaubamärgi mainet ja tuntust arvesse võttes tarbijat veini tegeliku olemuse, laadi, tunnuste või omaduste suhtes eksitada.

Muudatusettepanek 185

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõige 1 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 d.
     
  Kui taotlus on esitatud sellise nimetuse registreerimiseks, mis on täielikult või osaliselt homonüümne käesoleva määruse kohaselt juba kaitse alla võetud traditsioonilise nimetusega, võetakse kaitse alla võtmisel arvesse kohalikku ja tavapärast kasutust ning segiajamise ohtu. Homonüümset nimetust, mis võib tarbijat eksitada toote olemuse, omaduste või tegeliku päritolu suhtes, ei võeta kaitse alla, isegi kui nimetus ise on täpne. |
| | Homonüümset nimetust võib kaitse alla võtta ja kasutada tingimusel, et hiljem kaitse alla võetud homonüümi ja traditsioonilist nimetust suudetakse tegelikkuses eristada, võttes arvesse vajadust kohelda asjaomaseid tootjaid erapooletult ning mitte eksitada tarbijaid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 d.
     
  Kui taotlus on esitatud sellise nimetuse registreerimiseks, mis on täielikult või osaliselt homonüümne käesoleva määruse kohaselt juba kaitse alla võetud traditsioonilise nimetusega, võetakse kaitse alla võtmisel arvesse kohalikku ja tavapärast kasutust ning segiajamise ohtu. Homonüümset nimetust, mis võib tarbijat eksitada toote olemuse, omaduste või tegeliku päritolu suhtes, ei võeta kaitse alla, isegi kui nimetus ise on täpne.

Homonüümset nimetust võib kaitse alla võtta ja kasutada tingimusel, et hiljem kaitse alla võetud homonüümi ja traditsioonilist nimetust suudetakse tegelikkuses eristada, võttes arvesse vajadust kohelda asjaomaseid tootjaid erapooletult ning mitte eksitada tarbijaid.

Muudatusettepanek 186

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõige 1 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 e.
     
  Kahe kuu jooksul alates kuupäevast, mil komisjon taotluse avalikustas, võib iga liikmesriik või kolmas riik või füüsiline või juriidiline isik, kellel on õiguspärane huvi, avaldada vastuseisu nimetuse tunnustamisele, esitades selle kohta vastuväite. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 e.
     
  Kahe kuu jooksul alates kuupäevast, mil komisjon taotluse avalikustas, võib iga liikmesriik või kolmas riik või füüsiline või juriidiline isik, kellel on õiguspärane huvi, avaldada vastuseisu nimetuse tunnustamisele, esitades selle kohta vastuväite.

Muudatusettepanek 187

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõige 1 f (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 f.
     
  Taotleja võib taotleda traditsioonilise nimetuse, taotluses märgitud keele, asjaomas(t)e veini(de) või asjaomase traditsioonilise nimetuse määratluse või kasutustingimuste kokkuvõtte muutmise heakskiitmist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 f.
     
  Taotleja võib taotleda traditsioonilise nimetuse, taotluses märgitud keele, asjaomas(t)e veini(de) või asjaomase traditsioonilise nimetuse määratluse või kasutustingimuste kokkuvõtte muutmise heakskiitmist.

Muudatusettepanek 188

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõige 1 g (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 g.
     
  Komisjon võib õigustatud huvi omava liikmesriigi, kolmanda riigi või füüsilise või juriidilise isiku asjakohaselt põhjendatud taotluse korral võtta vastu rakendusaktid, mis sisaldavad otsust tühistada traditsioonilise nimetuse kaitse, kui see ei vasta enam artiklis 89 sätestatud määratlusele. |
| | Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 g.
     
  Komisjon võib õigustatud huvi omava liikmesriigi, kolmanda riigi või füüsilise või juriidilise isiku asjakohaselt põhjendatud taotluse korral võtta vastu rakendusaktid, mis sisaldavad otsust tühistada traditsioonilise nimetuse kaitse, kui see ei vasta enam artiklis 89 sätestatud määratlusele.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 189

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 89 a |
| | Traditsiooniliste nimetuste kasutustingimused |
| | 1.
     
  Kaitstav nimetus on kas: |
| | a) | selle liikmesriigi või kolmanda riigi ametlikus või piirkondlikus keeles, kust nimetus pärineb, või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 89 a

Traditsiooniliste nimetuste kasutustingimused

1.
     
  Kaitstav nimetus on kas:

a)

selle liikmesriigi või kolmanda riigi ametlikus või piirkondlikus keeles, kust nimetus pärineb, või

| b) | keeles, mida selle nimetuse puhul kaubanduses kasutatakse. |
| --- | --- |

b)

keeles, mida selle nimetuse puhul kaubanduses kasutatakse.

2.
     
  Asjaomases keeles nimetus viitab artikli 69 lõikes 1 osutatud konkreetsetele toodetele.

3.
     
  Nimetus registreeritakse algupärasel kirjakujul.

Muudatusettepanek 190

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 89 b |
| | Kehtivad nõuded |
| | 1.
     
  Traditsioonilist nimetust tunnustatakse, kui: |
| | a) | nimetus sisaldab üksnes: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 89 b

Kehtivad nõuded

1.
     
  Traditsioonilist nimetust tunnustatakse, kui:

a)

nimetus sisaldab üksnes:

| | i) | suurel osal ühenduse või asjaomase kolmanda riigi territooriumist kaubanduses tavapäraselt kasutatud nimetust, et eristada teatavaid artikli 69 lõikes 1 osutatud kategooriatesse kuuluvaid viinamarjasaaduseid, või |
| --- | --- | --- |

i)

suurel osal ühenduse või asjaomase kolmanda riigi territooriumist kaubanduses tavapäraselt kasutatud nimetust, et eristada teatavaid artikli 69 lõikes 1 osutatud kategooriatesse kuuluvaid viinamarjasaaduseid, või

| | ii) | asjaomase liikmesriigi või kolmanda riigi territooriumil kaubanduses tavapäraselt kasutatud mainekat nimetust, et eristada teatavaid artikli 69 lõikes 1 osutatud kategooriatesse kuuluvaid viinamarjasaaduseid; |
| --- | --- | --- |

ii)

asjaomase liikmesriigi või kolmanda riigi territooriumil kaubanduses tavapäraselt kasutatud mainekat nimetust, et eristada teatavaid artikli 69 lõikes 1 osutatud kategooriatesse kuuluvaid viinamarjasaaduseid;

| b) | nimetus: |
| --- | --- |

b)

nimetus:

| | i) | ei ole üldnimetus ning |
| --- | --- | --- |

i)

ei ole üldnimetus ning

| | ii) | on määratletud ja reguleeritud liikmesriigi õigusnormidega või |
| --- | --- | --- |

ii)

on määratletud ja reguleeritud liikmesriigi õigusnormidega või

| | iii) | selle suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis veinitootjate suhtes kohaldatavates eeskirjades, sealhulgas kutseala esindusorganisatsioonide eeskirjades sätestatud kasutustingimusi. |
| --- | --- | --- |

iii)

selle suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis veinitootjate suhtes kohaldatavates eeskirjades, sealhulgas kutseala esindusorganisatsioonide eeskirjades sätestatud kasutustingimusi.

2.
     
  Tavapärane kasutus lõike 1 punkti a tähenduses on kestnud:

| a) | vähemalt viis aastat artikli 89a lõike 1 punktis a osutatud keel(t)es kaitstava nimetuse puhul; |
| --- | --- |

a)

vähemalt viis aastat artikli 89a lõike 1 punktis a osutatud keel(t)es kaitstava nimetuse puhul;

| b) | vähemalt 15 aastat artikli 89 a lõike 1 punktis b osutatud keel(t)es kaitstava nimetuse puhul. |
| --- | --- |

b)

vähemalt 15 aastat artikli 89 a lõike 1 punktis b osutatud keel(t)es kaitstava nimetuse puhul.

3.
     
  Lõike 1 punkti b alapunktis i kasutatav mõiste „üldnimetus” tähendab traditsioonilist nimetust, mis vaatamata sellele, et see viitab teatavale valmistusviisile, laagerdamismeetodile, kvaliteedile, värvusele, koha eripärale või mõnele kindlale viinamarjatootega seotud ajaloolisele sündmusele, on muutunud liidus asjaomase viinamarjatoote üldnimeks.

4.
     
  Käesoleva artikli lõike 1 punktis b osutatud tingimust ei kohaldata artikli 89 punktis b osutatud traditsioonilise nimetuse suhtes.

Muudatusettepanek 191

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 89 c |
| | Taotlejad |
| | 1.
     
  Liikmesriigi või kolmanda riigi pädev asutus või kolmandas riigis tegutsev kutseala esindusorganisatsioon võib esitada komisjonile taotluse võtta kaitse alla artikli 89 tähenduses traditsiooniline nimetus. |
| | 2.
     
  „Kutseala esindusorganisatsioon” – tootjaorganisatsioon või ühtede ja samade eeskirjade järgi tegutsev tootjaorganisatsioonide ühendus, mis tegutseb veini päritolunimetuse või geograafilise tähise piirkonnas/piirkondades ning hõlmab vähemalt kahte kolmandikku kõnesoleva päritolunimetuse või geograafilise tähise piirkonna/piirkondade tootjatest ja katab vähemalt kaks kolmandikku kõnealuse piirkonna/piirkondade toodangust. Kutseala esindusorganisatsioon võib esitada taotluse üksnes nende veinide suhtes, mida ta toodab. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 89 c

Taotlejad

1.
     
  Liikmesriigi või kolmanda riigi pädev asutus või kolmandas riigis tegutsev kutseala esindusorganisatsioon võib esitada komisjonile taotluse võtta kaitse alla artikli 89 tähenduses traditsiooniline nimetus.

2.
     
  „Kutseala esindusorganisatsioon” – tootjaorganisatsioon või ühtede ja samade eeskirjade järgi tegutsev tootjaorganisatsioonide ühendus, mis tegutseb veini päritolunimetuse või geograafilise tähise piirkonnas/piirkondades ning hõlmab vähemalt kahte kolmandikku kõnesoleva päritolunimetuse või geograafilise tähise piirkonna/piirkondade tootjatest ja katab vähemalt kaks kolmandikku kõnealuse piirkonna/piirkondade toodangust. Kutseala esindusorganisatsioon võib esitada taotluse üksnes nende veinide suhtes, mida ta toodab.

Muudatusettepanek 192

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 89 d |
| | Tunnustamismenetlus |
| | Otsuse lükata traditsioonilist nimetust käsitlev taotlus tagasi või seda tunnustada teeb komisjon kättesaadava teabe põhjal. Komisjon kontrollib, kas artiklites 89, 89a ja 89b osutatud või artikli 90a lõikes 3 või artiklis 90b sätestatud tingimused on või ei ole täidetud. |
| | Tagasilükkamise otsusest teavitatakse vastuväite esitajat, asjassepuutuvat liikmesriigi või kolmanda riigi pädevat asutust või kolmandas riigis tegutsevat kutseala esindusorganisatsiooni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 89 d

Tunnustamismenetlus

Otsuse lükata traditsioonilist nimetust käsitlev taotlus tagasi või seda tunnustada teeb komisjon kättesaadava teabe põhjal. Komisjon kontrollib, kas artiklites 89, 89a ja 89b osutatud või artikli 90a lõikes 3 või artiklis 90b sätestatud tingimused on või ei ole täidetud.

Tagasilükkamise otsusest teavitatakse vastuväite esitajat, asjassepuutuvat liikmesriigi või kolmanda riigi pädevat asutust või kolmandas riigis tegutsevat kutseala esindusorganisatsiooni.

Muudatusettepanek 193

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 91 – lõige 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | selliste taotlejate kategooria, kes võivad esitada traditsioonilise nimetuse kaitsetaotluse; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

selliste taotlejate kategooria, kes võivad esitada traditsioonilise nimetuse kaitsetaotluse;

välja jäetud

Muudatusettepanek 194

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 91 – lõige 3 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | traditsioonilise nimetuse kavandatud tunnustamise tagasilükkamise põhjused; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

traditsioonilise nimetuse kavandatud tunnustamise tagasilükkamise põhjused;

välja jäetud

Muudatusettepanek 195

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 91 – lõige 3 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | kaitse ulatust, seost kaubamärkide, kaitstud traditsiooniliste nimetuste, kaitstud päritolunimetuste või kaitstud geograafiliste tähiste, homonüümide või teatavate viinamarjaveinide nimetustega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

d)

kaitse ulatust, seost kaubamärkide, kaitstud traditsiooniliste nimetuste, kaitstud päritolunimetuste või kaitstud geograafiliste tähiste, homonüümide või teatavate viinamarjaveinide nimetustega;

välja jäetud

Muudatusettepanek 196

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 91 – lõige 3 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | traditsioonilise nimetuse tühistamise põhjused; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

e)

traditsioonilise nimetuse tühistamise põhjused;

välja jäetud

Muudatusettepanek 197

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 91 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Võttes arvesse kauplemistingimusi liidu ja teatavate kolmandate riikide vahel, võib komisjon delegeeritud
  õigusaktidega määrata
  tingimused, mille alusel võib traditsioonilist nimetust kasutada kolmandatest riikidest pärit toodetel
  ja näha ette erandid artiklist 89
  . | 4.   Võttes arvesse kauplemistingimusi liidu ja teatavate kolmandate riikide vahel, võib komisjon
  erandina artiklist 89 võtta vastu
  delegeeritud
  õigusaktid, milles määratakse kindlaks
  tingimused, mille alusel võib traditsioonilist nimetust kasutada kolmandatest riikidest pärit toodetel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Võttes arvesse kauplemistingimusi liidu ja teatavate kolmandate riikide vahel, võib komisjon delegeeritud
  õigusaktidega määrata
  tingimused, mille alusel võib traditsioonilist nimetust kasutada kolmandatest riikidest pärit toodetel
  ja näha ette erandid artiklist 89
  .

4.   Võttes arvesse kauplemistingimusi liidu ja teatavate kolmandate riikide vahel, võib komisjon
  erandina artiklist 89 võtta vastu
  delegeeritud
  õigusaktid, milles määratakse kindlaks
  tingimused, mille alusel võib traditsioonilist nimetust kasutada kolmandatest riikidest pärit toodetel.

Muudatusettepanek 198

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 93 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kasutamata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kasutamata.

Muudatusettepanek 199

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 95

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse märgistamise ja esitusviisi suhtes direktiivi 2008/95/EÜ, nõukogu direktiivi 89/396/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/13/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/45/EÜ. | 1.
     Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse märgistamise ja esitusviisi suhtes direktiivi 2008/95/EÜ, nõukogu direktiivi 89/396/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/13/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/45/EÜ. |
| | VI lisa II osa punktides 1–11, 13, 15 ja 16 osutatud toodete märgistamisel võib kasutada täiendavalt muid üksikasju kui need, mis on sätestatud käesolevas määruses vaid juhul, kui need vastavad direktiivi 2000/13/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti a nõuetele. |
| | 1 a.
     
  Kui käesoleva määruse VI lisa II osas osutatud toode sisaldab üht või mitut direktiivi 2000/13/EÜ IIIa lisas loetletud koostisainetest, märgitakse need märgistusel ära koos sõnaga „sisaldab”. |
| | Kui tegemist on sulfititega, võib kasutada järgmisi väljendeid: „sulfitid” või „vääveldioksiid”. |
| | 1 b.
     
  Lõikes 1 osutatud koostisainete nimekirja võib täiendada piktogrammiga. Komisjonile antakse artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte eelnimetatud piktogrammide kasutamise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse märgistamise ja esitusviisi suhtes direktiivi 2008/95/EÜ, nõukogu direktiivi 89/396/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/13/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/45/EÜ.

1.
     Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse märgistamise ja esitusviisi suhtes direktiivi 2008/95/EÜ, nõukogu direktiivi 89/396/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/13/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/45/EÜ.

VI lisa II osa punktides 1–11, 13, 15 ja 16 osutatud toodete märgistamisel võib kasutada täiendavalt muid üksikasju kui need, mis on sätestatud käesolevas määruses vaid juhul, kui need vastavad direktiivi 2000/13/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti a nõuetele.

1 a.
     
  Kui käesoleva määruse VI lisa II osas osutatud toode sisaldab üht või mitut direktiivi 2000/13/EÜ IIIa lisas loetletud koostisainetest, märgitakse need märgistusel ära koos sõnaga „sisaldab”.

Kui tegemist on sulfititega, võib kasutada järgmisi väljendeid: „sulfitid” või „vääveldioksiid”.

1 b.
     
  Lõikes 1 osutatud koostisainete nimekirja võib täiendada piktogrammiga. Komisjonile antakse artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte eelnimetatud piktogrammide kasutamise kohta.

Muudatusettepanek 200

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 96 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Erandina lõike 1 punktist a võib viite viinamarjasaaduste kategooriale välja jätta selliste veinide puhul, mille etikett sisaldab kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise nimetust. | 2.   Erandina lõike 1 punktist a võib viite viinamarjasaaduste kategooriale välja jätta selliste veinide puhul, mille etikett sisaldab kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise nimetust
  , ning kvaliteetvahuveinide puhul, mille sildile märgitakse nimetus „Sekt”. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Erandina lõike 1 punktist a võib viite viinamarjasaaduste kategooriale välja jätta selliste veinide puhul, mille etikett sisaldab kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise nimetust.

2.   Erandina lõike 1 punktist a võib viite viinamarjasaaduste kategooriale välja jätta selliste veinide puhul, mille etikett sisaldab kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise nimetust
  , ning kvaliteetvahuveinide puhul, mille sildile märgitakse nimetus „Sekt”.

Muudatusettepanek 201

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 96 – lõige 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | kui etiketil on esitatud artikli 89 punktis a määratletud traditsiooniline nimetus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

kui etiketil on esitatud artikli 89 punktis a määratletud traditsiooniline nimetus;

| a) | kui etiketil on artikli 89
  lõike 1
  punktis a osutatud traditsiooniline nimetus
  vastavalt liikmesriigi õigusaktidele või käesoleva määruse artikli 71 lõikes 2 osutatud tootespetsifikaadile
  ; |
| --- | --- |

a)

kui etiketil on artikli 89
  lõike 1
  punktis a osutatud traditsiooniline nimetus
  vastavalt liikmesriigi õigusaktidele või käesoleva määruse artikli 71 lõikes 2 osutatud tootespetsifikaadile
  ;

Muudatusettepanek 202

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 99 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Võttes arvesse vajadust tagada märgistamise ja esitusviisiga seotud horisontaaleeskirjadega vastavus ning selleks, et võtta arvesse veinisektori eripära, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta
  mõisted,
  eeskirjad ja piirangud seoses: | 2.   Võttes arvesse vajadust tagada märgistamise ja esitusviisiga seotud horisontaaleeskirjadega vastavus ning selleks, et võtta arvesse veinisektori eripära, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad ja piirangud seoses: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Võttes arvesse vajadust tagada märgistamise ja esitusviisiga seotud horisontaaleeskirjadega vastavus ning selleks, et võtta arvesse veinisektori eripära, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta
  mõisted,
  eeskirjad ja piirangud seoses:

2.   Võttes arvesse vajadust tagada märgistamise ja esitusviisiga seotud horisontaaleeskirjadega vastavus ning selleks, et võtta arvesse veinisektori eripära, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad ja piirangud seoses:

Muudatusettepanek 203

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 99 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Võttes arvesse vajadust arvestada liidu ja teatavate kolmandate riikide vahelise kauplemise eripära, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega kehtestada erandid käesolevast jaost seoses
  liidu ja kolmandate riikide vahelise kauplemisega
  . | 6.   Võttes arvesse vajadust arvestada liidu ja teatavate kolmandate riikide vahelise kauplemise eripära, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega kehtestada erandid käesolevast jaost seoses
  eksportimisega kolmandatesse riikidesse
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   Võttes arvesse vajadust arvestada liidu ja teatavate kolmandate riikide vahelise kauplemise eripära, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega kehtestada erandid käesolevast jaost seoses
  liidu ja kolmandate riikide vahelise kauplemisega
  .

6.   Võttes arvesse vajadust arvestada liidu ja teatavate kolmandate riikide vahelise kauplemise eripära, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega kehtestada erandid käesolevast jaost seoses
  eksportimisega kolmandatesse riikidesse
  .

Muudatusettepanek 204

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 100 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 100 a |
| | Lepingu kestus |
| | Välja arvatud artikli 101 lõiked 1, 2 b, 2 d ja 2 e ning artikkel 101 a, kohaldatakse käesolevat jagu kuni turustusaasta 2019/2020 lõpuni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 100 a

Lepingu kestus

Välja arvatud artikli 101 lõiked 1, 2 b, 2 d ja 2 e ning artikkel 101 a, kohaldatakse käesolevat jagu kuni turustusaasta 2019/2020 lõpuni.

Muudatusettepanek 205

Ettepanek võtta vastu määrus

II osa – II jaotis – II peatükk – 1. jagu – 1. alajagu (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek 206

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 101

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 101 | Artikkel 101 |
| Suhkrusektori kokkulepped | Suhkrusektori kokkulepped |
| 1.   Suhkrupeedi ja suhkruroo ostutingimusi, sealhulgas külvieelseid tarnelepinguid, reguleerivad liidu suhkrupeedi ja suhkruroo kasvatajate ning liidu suhkruettevõtjate vahel sõlmitud majandusharusisesed kirjalikud kokkulepped. | 1.   Suhkrupeedi ja suhkruroo ostutingimusi, sealhulgas külvieelseid tarnelepinguid, reguleerivad
  ühelt poolt
  liidu suhkrupeedi ja suhkruroo kasvatajate
  või nende nimel nende organisatsioonide, millesse nad kuuluvad,
  ning
  teiselt poolt
  liidu suhkruettevõtjate
  või nende nimel nende organisatsioonide, millesse nad kuuluvad,
  vahel sõlmitud majandusharusisesed kirjalikud kokkulepped. |
| 2.
     
  Võttes arvesse suhkrusektori eripära, antakse komisjonile vastavalt artiklile 160 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte seoses käesoleva artikli lõikes 1 osutatud lepingutingimustega. | |
| | 2 a.
     
  Tarnelepingus eristatakse suhkrupeeti selle alusel, kas sellest suhkrupeedist valmistatavad suhkrukogused on: |
| | a) | kvoodisuhkur või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 101

Artikkel 101

Suhkrusektori kokkulepped

Suhkrusektori kokkulepped

1.   Suhkrupeedi ja suhkruroo ostutingimusi, sealhulgas külvieelseid tarnelepinguid, reguleerivad liidu suhkrupeedi ja suhkruroo kasvatajate ning liidu suhkruettevõtjate vahel sõlmitud majandusharusisesed kirjalikud kokkulepped.

1.   Suhkrupeedi ja suhkruroo ostutingimusi, sealhulgas külvieelseid tarnelepinguid, reguleerivad
  ühelt poolt
  liidu suhkrupeedi ja suhkruroo kasvatajate
  või nende nimel nende organisatsioonide, millesse nad kuuluvad,
  ning
  teiselt poolt
  liidu suhkruettevõtjate
  või nende nimel nende organisatsioonide, millesse nad kuuluvad,
  vahel sõlmitud majandusharusisesed kirjalikud kokkulepped.

2.
     
  Võttes arvesse suhkrusektori eripära, antakse komisjonile vastavalt artiklile 160 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte seoses käesoleva artikli lõikes 1 osutatud lepingutingimustega.

2 a.
     
  Tarnelepingus eristatakse suhkrupeeti selle alusel, kas sellest suhkrupeedist valmistatavad suhkrukogused on:

a)

kvoodisuhkur või

| b) | kvoodiväline suhkur. |
| --- | --- |

b)

kvoodiväline suhkur.

2 b.
     
  Kõik suhkruettevõtjad edastavad liikmesriigile, kus suhkur toodetakse, järgmise teabe:

| a) | lõike 2 a punktis a nimetatud suhkrupeedikogused, mille kohta on sõlmitud külvieelsed tarnelepingud, ja suhkrusisalduse, millel lepingud põhinevad; |
| --- | --- |

a)

lõike 2 a punktis a nimetatud suhkrupeedikogused, mille kohta on sõlmitud külvieelsed tarnelepingud, ja suhkrusisalduse, millel lepingud põhinevad;

| b) | vastav hinnanguline kasum. |
| --- | --- |

b)

vastav hinnanguline kasum.

Liikmesriigid võivad nõuda täiendavat teavet.

2 c.
     
  Suhkruettevõtjad, kes ei ole sõlminud külvieelset tarnelepingut, millega määratakse kindlaks kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhind nende kvoodikohasele suhkrule vastava suhkrupeedikoguse kohta, nagu on sätestatud artiklis 101 g, mida on vajaduse korral kohandatud artikli 101 d lõike 2 esimese lõigu kohaselt kehtestatud kõrvaldamise protsendimäära võrra, peavad maksma vähemalt kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhinna kogu suhkru tootmiseks ette nähtud suhkrupeedi eest.

2 d.
     
  Sõltuvalt asjaomase liikmesriigi heakskiidust võivad majandusharusisesed kokkulepped kalduda kõrvale lõigetest 2 a, 2 b ja 2 c.

2 e.
     
  Kui majandusharusisest kokkulepet ei ole, võtab asjaomane liikmesriik vajalikud käesoleva määrusega kooskõlas olevad meetmed, et kaitsta asjaomaste poolte huve.

Muudatusettepanek 207

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 101 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 101 a |
| | Hinnaaruandlus suhkruturul |
| | Komisjon võib võtta vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse suhkruturu hindade aruandlussüsteem, mis hõlmab turu hinnatasemete avaldamiskorda. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. |
| | Esimese lõikes osutatud süsteem põhineb valget suhkrut tootvate ettevõtjate või teiste suhkrukaubandusega seotud käitlejate esitatud teabel. Seda teavet käsitletakse konfidentsiaalsena. |
| | Komisjon tagab, et avaldatud teave ei võimaldaks kindlaks teha üksikute ettevõtjate ega käitajate hindasid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 101 a

Hinnaaruandlus suhkruturul

Komisjon võib võtta vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse suhkruturu hindade aruandlussüsteem, mis hõlmab turu hinnatasemete avaldamiskorda. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Esimese lõikes osutatud süsteem põhineb valget suhkrut tootvate ettevõtjate või teiste suhkrukaubandusega seotud käitlejate esitatud teabel. Seda teavet käsitletakse konfidentsiaalsena.

Komisjon tagab, et avaldatud teave ei võimaldaks kindlaks teha üksikute ettevõtjate ega käitajate hindasid.

Muudatusettepanek 208

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 101 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 101 b |
| | Tootmismaks |
| | 1.
     
  Suhkrut, isoglükoosi ja inuliinisiirupit tootvaile ettevõtteile kehtestatakse suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi kvoodi kohta tootmismaks nagu on kirjeldatud artikli 101 h lõikes 2, samuti kvoodiväliste koguste kohta vastavalt artikli 101 l lõike 1 punktile e. |
| | 2.
     
  Kvoodikohasele suhkrule ja kvoodikohasele inuliinisiirupile kehtestatakse tootmismaks 12 eurot tonni kohta. Isoglükoosile kehtestatav tootmismaks moodustab 50 % suhkrule kohaldatavast tootmismaksust. |
| | 3.
     
  Lõike 1 kohaselt makstava tootmismaksu kogusumma kogub liikmesriik oma territooriumil asuvatelt ettevõtjatelt vastavalt asjaomase turustusaasta kvoodile. |
| | Ettevõtjad sooritavad maksed hiljemalt asjaomase turustusaasta veebruari lõpuks. |
| | 4.
     
  Liidu suhkru ja inuliinisiirupi tootmisega tegelevad ettevõtjad võivad taotleda, et suhkrupeedi- või suhkrurookasvatajad või siguritarnijad kannaksid kuni 50 % kõnealusest tootmismaksust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 101 b

Tootmismaks

1.
     
  Suhkrut, isoglükoosi ja inuliinisiirupit tootvaile ettevõtteile kehtestatakse suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi kvoodi kohta tootmismaks nagu on kirjeldatud artikli 101 h lõikes 2, samuti kvoodiväliste koguste kohta vastavalt artikli 101 l lõike 1 punktile e.

2.
     
  Kvoodikohasele suhkrule ja kvoodikohasele inuliinisiirupile kehtestatakse tootmismaks 12 eurot tonni kohta. Isoglükoosile kehtestatav tootmismaks moodustab 50 % suhkrule kohaldatavast tootmismaksust.

3.
     
  Lõike 1 kohaselt makstava tootmismaksu kogusumma kogub liikmesriik oma territooriumil asuvatelt ettevõtjatelt vastavalt asjaomase turustusaasta kvoodile.

Ettevõtjad sooritavad maksed hiljemalt asjaomase turustusaasta veebruari lõpuks.

4.
     
  Liidu suhkru ja inuliinisiirupi tootmisega tegelevad ettevõtjad võivad taotleda, et suhkrupeedi- või suhkrurookasvatajad või siguritarnijad kannaksid kuni 50 % kõnealusest tootmismaksust.

Muudatusettepanek 209

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 101 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 101 c |
| | Tootmistoetus |
| | 1.
     
  Kuni suhkru 2019./2020. turustusaasta lõpuni võib I lisa III osa punktides b–e loetletud suhkrusektori toodetele anda tootmistoetust juhul, kui suhkru ülejääk või imporditud suhkur, isoglükoosi ülejääk või inuliinisiirupi ülejääk ei ole kättesaadav hinnaga, mis vastab artikli 101 m lõike 2 punktides b ja c nimetatud toodete tootmise maailmahinnale. |
| | 2.
     
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse lõikes 1 osutatud tootmistoetus. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. |
| | 3.
     
  Selleks et võtta arvesse kvoodivälise suhkru turu tunnusjooni ELis, on komisjon volitatud võtma kooskõlas artikliga 160 vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks käesolevas jaos osutatud tootmispiirangu tingimused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 101 c

Tootmistoetus

1.
     
  Kuni suhkru 2019./2020. turustusaasta lõpuni võib I lisa III osa punktides b–e loetletud suhkrusektori toodetele anda tootmistoetust juhul, kui suhkru ülejääk või imporditud suhkur, isoglükoosi ülejääk või inuliinisiirupi ülejääk ei ole kättesaadav hinnaga, mis vastab artikli 101 m lõike 2 punktides b ja c nimetatud toodete tootmise maailmahinnale.

2.
     
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse lõikes 1 osutatud tootmistoetus. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

3.
     
  Selleks et võtta arvesse kvoodivälise suhkru turu tunnusjooni ELis, on komisjon volitatud võtma kooskõlas artikliga 160 vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks käesolevas jaos osutatud tootmispiirangu tingimused.

Muudatusettepanek 210

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 101 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 101 d |
| | Suhkru turult kõrvaldamine |
| | 1.
     
  Arvestades vajadust vältida hinnalanguse olukordi siseturul ja leevendada tarnebilansi põhjal prognoositavaid ületootmise olukordi, ning arvestades liidu kohustusi, mis tulenevad artikli 218 alusel sõlmitud lepingutest, võib komisjon võtta vastu rakendusakte, mis sisaldavad otsuseid, millega antud turustusaastaks võetakse turult tagasi suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi kvoodi alusel toodetud kogused, mis ületavad arvestatud künnise vastavalt käesoleva artikli lõikele 2. |
| | Sel juhul võetakse kõikidest allikatest imporditud valge suhkur ja roosuhkur, mis ei ole reserveeritud ühe artikli 101 m lõikes 2 osutatud toodetest tootmiseks, asjaomasel turustusaastal ELi turult tagasi samas proportsioonis. |
| | 2.
     
  Lõikes 1 osutatud turult kõrvaldamise piirväärtus leitakse igale kehtiva kvoodiga ettevõtjale, korrutades tema kvooti koefitsiendiga. Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, millega kõnealune koefitsient määratakse kindlaks hiljemalt 28. veebruariks eelmise turustusaasta põhjal, tuginedes oodatavatele turusuundumustele. |
| | Ajakohastatud turusuundumuste alusel võib komisjon asjaomase turustusaasta 31. oktoobriks võtta vastu rakendusaktid, mis sisaldavad otsust selle kohta, kas koefitsienti kohandada, või juhul, kui esimese lõigu kohaselt sellist koefitsienti ei ole kindlaks määratud, see kindlaks määrata. |
| | 3.
     
  Iga ettevõtja, kellele on määratud kvoot, ladustab kuni järgmise turustusaasta alguseni omaenda kulul kvoodi alusel toodetud suhkrukogused, mis ületavad lõike 2 kohaselt arvutatud künnise. Turustusaasta jooksul turult kõrvaldatud suhkrut, isoglükoosi ja inuliinisiirupit peetakse järgmise turustusaasta esimesteks kvoodikohasteks kogusteks. |
| | Erandina esimesest lõigust võib komisjon eeldatavaid suhkruturu suundumusi arvesse võttes võtta vastu rakendusaktid, mis sisaldavad otsust selle kohta, kas käsitada kogu turult kõrvaldatud suhkrut, isoglükoosi, inuliinisiirupit või osa sellest jooksval ja/või järgneval turustusaastal: |
| | a) | suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi ülejäägina, mida võib kasutada tööstusliku suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupina, või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 101 d

Suhkru turult kõrvaldamine

1.
     
  Arvestades vajadust vältida hinnalanguse olukordi siseturul ja leevendada tarnebilansi põhjal prognoositavaid ületootmise olukordi, ning arvestades liidu kohustusi, mis tulenevad artikli 218 alusel sõlmitud lepingutest, võib komisjon võtta vastu rakendusakte, mis sisaldavad otsuseid, millega antud turustusaastaks võetakse turult tagasi suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi kvoodi alusel toodetud kogused, mis ületavad arvestatud künnise vastavalt käesoleva artikli lõikele 2.

Sel juhul võetakse kõikidest allikatest imporditud valge suhkur ja roosuhkur, mis ei ole reserveeritud ühe artikli 101 m lõikes 2 osutatud toodetest tootmiseks, asjaomasel turustusaastal ELi turult tagasi samas proportsioonis.

2.
     
  Lõikes 1 osutatud turult kõrvaldamise piirväärtus leitakse igale kehtiva kvoodiga ettevõtjale, korrutades tema kvooti koefitsiendiga. Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, millega kõnealune koefitsient määratakse kindlaks hiljemalt 28. veebruariks eelmise turustusaasta põhjal, tuginedes oodatavatele turusuundumustele.

Ajakohastatud turusuundumuste alusel võib komisjon asjaomase turustusaasta 31. oktoobriks võtta vastu rakendusaktid, mis sisaldavad otsust selle kohta, kas koefitsienti kohandada, või juhul, kui esimese lõigu kohaselt sellist koefitsienti ei ole kindlaks määratud, see kindlaks määrata.

3.
     
  Iga ettevõtja, kellele on määratud kvoot, ladustab kuni järgmise turustusaasta alguseni omaenda kulul kvoodi alusel toodetud suhkrukogused, mis ületavad lõike 2 kohaselt arvutatud künnise. Turustusaasta jooksul turult kõrvaldatud suhkrut, isoglükoosi ja inuliinisiirupit peetakse järgmise turustusaasta esimesteks kvoodikohasteks kogusteks.

Erandina esimesest lõigust võib komisjon eeldatavaid suhkruturu suundumusi arvesse võttes võtta vastu rakendusaktid, mis sisaldavad otsust selle kohta, kas käsitada kogu turult kõrvaldatud suhkrut, isoglükoosi, inuliinisiirupit või osa sellest jooksval ja/või järgneval turustusaastal:

a)

suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi ülejäägina, mida võib kasutada tööstusliku suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupina, või

| b) | täiendava kvoodikohase toodanguna, millest ühe osa võib reserveerida ekspordiks vastavalt aluslepingu artikli 218 alusel sõlmitud lepingutest tulenevatele liidu kohustustele. |
| --- | --- |

b)

täiendava kvoodikohase toodanguna, millest ühe osa võib reserveerida ekspordiks vastavalt aluslepingu artikli 218 alusel sõlmitud lepingutest tulenevatele liidu kohustustele.

4.
     
  Juhul kui liidu suhkruvarud on ebapiisavad, võib komisjon võtta vastu rakendusaktid, mis sisaldavad otsust selle kohta, et teatav kogus turult kõrvaldatud suhkrut, isoglükoosi või inuliinisiirupit müüakse liidu turul enne kõrvaldamisperioodi lõppu.

5.
     
  Juhul kui turult kõrvaldatud suhkrut käsitatakse esimese järgmisel turustusaastal toodetud suhkrukogusena, makstakse suhkrupeedikasvatajatele järgmise turustusaasta miinimumhinda.

Juhul kui turult kõrvaldatud suhkrut kasutatakse tööstusliku suhkruna või kui see eksporditakse vastavalt käesoleva artikli lõike 3 punktidele a ja b, artiklis 101 g sätestatud miinimumhinna nõudeid ei kohaldata.

Juhul kui turult kõrvaldatud suhkur müüakse liidu turul enne kõrvaldamisperioodi lõppu vastavalt lõikele 4, makstakse suhkrupeedikasvatajatele jooksva turustusaasta miinimumhinda.

6.
     
  Käesolevas artikli alusel esitatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 211

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 101 d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 101 d a |
| | Ajutine turu juhtimise mehhanism |
| | Ilma et see piiraks aluslepingu artikli 218 alusel sõlmitud lepinguid, võib komisjon kuni kvoodisüsteemi lõpuni võtta vastu rakendusaktid ajutise turukorraldusmehhanismi käivitamise kohta, et toime tulla tõsiste turu tasakaalu häiretega, võttes järgmisi meetmeid: |
| | — | lasta kvoodivälise suhkru siseturule, kohaldades samu tingimusi nagu kvoodisuhkru puhul, nagu on kirjeldatud artikli 101 l lõike 1 punktis e; ning |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 101 d a

Ajutine turu juhtimise mehhanism

Ilma et see piiraks aluslepingu artikli 218 alusel sõlmitud lepinguid, võib komisjon kuni kvoodisüsteemi lõpuni võtta vastu rakendusaktid ajutise turukorraldusmehhanismi käivitamise kohta, et toime tulla tõsiste turu tasakaalu häiretega, võttes järgmisi meetmeid:

—

lasta kvoodivälise suhkru siseturule, kohaldades samu tingimusi nagu kvoodisuhkru puhul, nagu on kirjeldatud artikli 101 l lõike 1 punktis e; ning

| — | nimelt juhul, kui Euroopa Komisjoni andmetel on imporditud toorsuhkru ja valge suhkru kogus turustusaastal alla kolme miljoni tonni, peatada imporditollimaksud, nagu on kirjeldatud artiklis 130 b. |
| --- | --- |

—

nimelt juhul, kui Euroopa Komisjoni andmetel on imporditud toorsuhkru ja valge suhkru kogus turustusaastal alla kolme miljoni tonni, peatada imporditollimaksud, nagu on kirjeldatud artiklis 130 b.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 212

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 101 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 101 e |
| | Delegeeritud volitused |
| | Selleks et võtta arvesse suhkrusektori eripära ja tagada, et kõigi poolte huve võetakse nõuetekohaselt arvesse ning võttes arvesse vajadust ennetada kõikvõimalikke turuhäired, võib komisjon vastavalt artiklile 160 võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse eeskirjad: |
| | a) | artikli 101 lõikes 1 osutatud tarnelepingute ja ostutingimuste kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 101 e

Delegeeritud volitused

Selleks et võtta arvesse suhkrusektori eripära ja tagada, et kõigi poolte huve võetakse nõuetekohaselt arvesse ning võttes arvesse vajadust ennetada kõikvõimalikke turuhäired, võib komisjon vastavalt artiklile 160 võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse eeskirjad:

a)

artikli 101 lõikes 1 osutatud tarnelepingute ja ostutingimuste kohta;

| b) | kriteeriumide kohta, mida kohaldavad suhkruettevõtjad, kui nad jaotavad suhkrupeedimüüjate vahel suhkrupeedi koguseid, mille kohta sõlmitakse artikli 101 lõikes 2 b osutatud külvieelsed tarnelepingud; |
| --- | --- |

b)

kriteeriumide kohta, mida kohaldavad suhkruettevõtjad, kui nad jaotavad suhkrupeedimüüjate vahel suhkrupeedi koguseid, mille kohta sõlmitakse artikli 101 lõikes 2 b osutatud külvieelsed tarnelepingud;

| c) | artiklis 101 da osutatud ajutise turukorraldusmehhanismi kohta prognoositava tarnebilansi alusel, sealhulgas tingimused artikli 101 l lõike 1 punktis e osutatud kvoodivälise suhkru laskmiseks siseturule, kohaldades selle suhkru suhtes samu tingimusi nagu kvoodikohase suhkru puhul. |
| --- | --- |

c)

artiklis 101 da osutatud ajutise turukorraldusmehhanismi kohta prognoositava tarnebilansi alusel, sealhulgas tingimused artikli 101 l lõike 1 punktis e osutatud kvoodivälise suhkru laskmiseks siseturule, kohaldades selle suhkru suhtes samu tingimusi nagu kvoodikohase suhkru puhul.

Muudatusettepanek 213

Ettepanek võtta vastu määrus

II osa – II jaotis – II peatükk – 1. jagu – 1 a alajagu (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek 214

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 101 f (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 101 f |
| | Suhkrusektori kvoodid |
| | 1.
     
  Kvoodisüsteem on rakendatav suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi suhtes. |
| | 2.
     
  Lõikes 1 osutatud kvoodisüsteemi puhul, kui tootja ületab asjaomast kvooti ning ei kasuta artiklis 101 l sätestatud ülemääraseid koguseid, peab ta sellistelt kogustelt maksma kvoodiületamise tasu vastavalt artiklites 101 l kuni 101 o sätestatud tingimustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 101 f

Suhkrusektori kvoodid

1.
     
  Kvoodisüsteem on rakendatav suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi suhtes.

2.
     
  Lõikes 1 osutatud kvoodisüsteemi puhul, kui tootja ületab asjaomast kvooti ning ei kasuta artiklis 101 l sätestatud ülemääraseid koguseid, peab ta sellistelt kogustelt maksma kvoodiületamise tasu vastavalt artiklites 101 l kuni 101 o sätestatud tingimustele.

Muudatusettepanek 215

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 101 g (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 101 g |
| | Suhkrupeedi miinimumhind |
| | 1.
     
  Kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhind 2019./2020. turustusaasta lõpuni on 26,29 eurot tonni kohta. |
| | 2.
     
  Lõikes 1 nimetatud miinimumhinda kohaldatakse III lisa B osas määratletud standardkvaliteediga suhkrupeedi puhul. |
| | 3.
     
  Suhkruettevõtjad, kes ostavad suhkruks töötlemiseks kõlblikku ja kvoodikohaseks suhkruks töötlemiseks ette nähtud kvoodikohast suhkrupeeti, peavad maksma vähemalt miinimumhinna, mida on korrigeeritud hinnatõusude ja -langustega kõrvalekallete võimaldamiseks standardkvaliteedist. |
| | Selleks et kohandada hindu, kui suhkrupeedi tegelik kvaliteet erineb standardkvaliteedist, kohaldatakse esimeses lõigus osutatud hinnatõuse ja -langusi vastavalt komisjoni poolt delegeeritud õigusaktidega artikli 101 p lõike 5 kohaselt sätestatud eeskirjadele. |
| | 4.
     
  Suhkrupeedikoguste puhul, mis vastavad neile tööstusliku suhkru või suhkru ülejäägi kogustele, mille suhtes kehtib artiklis 101 o sätestatud kvoodiületamise tasu, korrigeerib asjaomane suhkruettevõtja ostuhinda nii, et see on vähemalt võrdne kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhinnaga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 101 g

Suhkrupeedi miinimumhind

1.
     
  Kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhind 2019./2020. turustusaasta lõpuni on 26,29 eurot tonni kohta.

2.
     
  Lõikes 1 nimetatud miinimumhinda kohaldatakse III lisa B osas määratletud standardkvaliteediga suhkrupeedi puhul.

3.
     
  Suhkruettevõtjad, kes ostavad suhkruks töötlemiseks kõlblikku ja kvoodikohaseks suhkruks töötlemiseks ette nähtud kvoodikohast suhkrupeeti, peavad maksma vähemalt miinimumhinna, mida on korrigeeritud hinnatõusude ja -langustega kõrvalekallete võimaldamiseks standardkvaliteedist.

Selleks et kohandada hindu, kui suhkrupeedi tegelik kvaliteet erineb standardkvaliteedist, kohaldatakse esimeses lõigus osutatud hinnatõuse ja -langusi vastavalt komisjoni poolt delegeeritud õigusaktidega artikli 101 p lõike 5 kohaselt sätestatud eeskirjadele.

4.
     
  Suhkrupeedikoguste puhul, mis vastavad neile tööstusliku suhkru või suhkru ülejäägi kogustele, mille suhtes kehtib artiklis 101 o sätestatud kvoodiületamise tasu, korrigeerib asjaomane suhkruettevõtja ostuhinda nii, et see on vähemalt võrdne kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhinnaga.

Muudatusettepanek 216

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 101 h (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 101 h |
| | Kvootide jagamine |
| | 1.
     
  Suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi tootmise kohta kehtivad kvoodid riiklikul või piirkondlikul tasandil on määratud kindlaks III b lisas. |
| | Erandina esimesest lõigust võib komisjon ilma artikli 162 lõikeid 2 ja 3 kohaldamata võtta vastu rakendusakte ja asjaomase liikmesriigi taotluse alusel eraldada kvoote liikmesriikidele, kes on vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 320/2006 kõikidest oma kvootidest loobunud. Käesoleva lõigu kohaldamisel ei võta komisjon liikmesriigi taotluse hindamisel arvesse kvoote, mis on eraldatud ettevõtjatele, kes asuvad Euroopa Liidu äärepoolseimates piirkondades. |
| | 2.
     
  Liikmesriigid määravad kvoodi igale suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi tootmisega tegelevale ettevõtjale, kes on asutatud nende territooriumil ning on tunnustatud artikli 101 i kohaselt. |
| | Kõikide ettevõtjate jaoks on määratud kvoot võrdne ettevõtjale turustusaastaks 2010/2011 määruse (EL) nr 513/2010 alusel määratud kvoodiga. |
| | 3.
     
  Juhul kui kvoot määratakse suhkruettevõtjale, kellel on rohkem kui üks tootmisüksus, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et piisavalt arvestada suhkrupeedi- ja suhkrurookasvatajate huvidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 101 h

Kvootide jagamine

1.
     
  Suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi tootmise kohta kehtivad kvoodid riiklikul või piirkondlikul tasandil on määratud kindlaks III b lisas.

Erandina esimesest lõigust võib komisjon ilma artikli 162 lõikeid 2 ja 3 kohaldamata võtta vastu rakendusakte ja asjaomase liikmesriigi taotluse alusel eraldada kvoote liikmesriikidele, kes on vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 320/2006 kõikidest oma kvootidest loobunud. Käesoleva lõigu kohaldamisel ei võta komisjon liikmesriigi taotluse hindamisel arvesse kvoote, mis on eraldatud ettevõtjatele, kes asuvad Euroopa Liidu äärepoolseimates piirkondades.

2.
     
  Liikmesriigid määravad kvoodi igale suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi tootmisega tegelevale ettevõtjale, kes on asutatud nende territooriumil ning on tunnustatud artikli 101 i kohaselt.

Kõikide ettevõtjate jaoks on määratud kvoot võrdne ettevõtjale turustusaastaks 2010/2011 määruse (EL) nr 513/2010 alusel määratud kvoodiga.

3.
     
  Juhul kui kvoot määratakse suhkruettevõtjale, kellel on rohkem kui üks tootmisüksus, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et piisavalt arvestada suhkrupeedi- ja suhkrurookasvatajate huvidega.

Muudatusettepanek 217

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 101 i (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 101 i |
| | Tunnustatud ettevõtjad |
| | 1.
     
  Taotluse korral annavad liikmesriigid tunnustuse suhkrut, isoglükoosi või inuliinisiirupit tootvale ettevõtjale või ettevõtjale, kes neid tooteid töötleb artikli 101 m lõikes 2 esitatud nimekirjas osutatud toodeteks, tingimusel et ettevõtja: |
| | a) | tõendab oma professionaalset tootmisvõimsust; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 101 i

Tunnustatud ettevõtjad

1.
     
  Taotluse korral annavad liikmesriigid tunnustuse suhkrut, isoglükoosi või inuliinisiirupit tootvale ettevõtjale või ettevõtjale, kes neid tooteid töötleb artikli 101 m lõikes 2 esitatud nimekirjas osutatud toodeteks, tingimusel et ettevõtja:

a)

tõendab oma professionaalset tootmisvõimsust;

| b) | nõustub esitama mis tahes teavet ning lubama käesoleva määrusega seotud kontrollimist; |
| --- | --- |

b)

nõustub esitama mis tahes teavet ning lubama käesoleva määrusega seotud kontrollimist;

| c) | ei ole andnud põhjust tunnustuse peatamiseks või tagasivõtmiseks. |
| --- | --- |

c)

ei ole andnud põhjust tunnustuse peatamiseks või tagasivõtmiseks.

2.
     
  Tunnustatud ettevõtjad esitavad liikmesriigile, mille territooriumil suhkrupeedi ja suhkruroo koristamine või rafineerimine aset leiab, järgmise teabe:

| a) | suhkrupeedi või suhkruroo kogused, mille kohta on sõlmitud tarneleping, ning vastavad hinnangulised suhkrupeedi või suhkruroo ja suhkru saagised hektari kohta; |
| --- | --- |

a)

suhkrupeedi või suhkruroo kogused, mille kohta on sõlmitud tarneleping, ning vastavad hinnangulised suhkrupeedi või suhkruroo ja suhkru saagised hektari kohta;

| b) | andmed suhkrupeedi, suhkruroo ja toorsuhkru esialgsete ja tegelike tarnete kohta ning suhkrutootmise ja suhkruvarude olukorra kohta; |
| --- | --- |

b)

andmed suhkrupeedi, suhkruroo ja toorsuhkru esialgsete ja tegelike tarnete kohta ning suhkrutootmise ja suhkruvarude olukorra kohta;

| c) | müüdud valge suhkru kogused ning vastavad hinnad ja tingimused. |
| --- | --- |

c)

müüdud valge suhkru kogused ning vastavad hinnad ja tingimused.

Muudatusettepanek 218

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 101 j (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 101 j |
| | Riikide kvootide kohandamine |
| | Komisjon võib vastavalt artiklile 160 kohandada delegeeritud õigusaktidega lisas III b esitatud kvoote liikmesriikide poolt võetud otsuste tulemusena vastavalt artiklile 101 k. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 101 j

Riikide kvootide kohandamine

Komisjon võib vastavalt artiklile 160 kohandada delegeeritud õigusaktidega lisas III b esitatud kvoote liikmesriikide poolt võetud otsuste tulemusena vastavalt artiklile 101 k.

Muudatusettepanek 219

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 101 k (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 101 k |
| | Riikide kvootide määramine ja kvootide vähendamine |
| | 1.
     
  Liikmesriigid võivad vähendada oma territooriumil asutatud ettevõtjale määratud suhkru- või isoglükoosikvooti kuni 10 %. Seejuures kohaldavad liikmesriigid objektiivseid ja mittediskrimineerivaid kriteeriume. |
| | 2.
     
  Liikmesriigid võivad kvoote ettevõtjate vahel üle kanda kooskõlas III c lisas kehtestatud eeskirjadega ning võttes arvesse kõigi asjaomaste osapoolte, eriti suhkrupeedi- ja suhkrurookasvatajate huve. |
| | 3.
     
  Vastavalt lõigetele 1 ja 2 vähendatud kogused määrab asjaomane liikmesriik ühele või mitmele ettevõtjale oma territooriumil, hoolimata sellest, kas neil on kehtivaid kvoote. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 101 k

Riikide kvootide määramine ja kvootide vähendamine

1.
     
  Liikmesriigid võivad vähendada oma territooriumil asutatud ettevõtjale määratud suhkru- või isoglükoosikvooti kuni 10 %. Seejuures kohaldavad liikmesriigid objektiivseid ja mittediskrimineerivaid kriteeriume.

2.
     
  Liikmesriigid võivad kvoote ettevõtjate vahel üle kanda kooskõlas III c lisas kehtestatud eeskirjadega ning võttes arvesse kõigi asjaomaste osapoolte, eriti suhkrupeedi- ja suhkrurookasvatajate huve.

3.
     
  Vastavalt lõigetele 1 ja 2 vähendatud kogused määrab asjaomane liikmesriik ühele või mitmele ettevõtjale oma territooriumil, hoolimata sellest, kas neil on kehtivaid kvoote.

Muudatusettepanek 220

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 101 l (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 101 l |
| | Kvoodiväline toodang |
| | 1.
     
  Turustusaasta jooksul toodetud suhkrut, isoglükoosi või inuliinisiirupit, mis ületab artiklis 101 h nimetatud kvooti, võib: |
| | a) | kasutada artiklis 101 m osutatud teatavate toodete töötlemiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 101 l

Kvoodiväline toodang

1.
     
  Turustusaasta jooksul toodetud suhkrut, isoglükoosi või inuliinisiirupit, mis ületab artiklis 101 h nimetatud kvooti, võib:

a)

kasutada artiklis 101 m osutatud teatavate toodete töötlemiseks;

| b) | kanda üle järgmise turustusaasta kvoodikohasesse tootmisesse kooskõlas artikliga 101 n; |
| --- | --- |

b)

kanda üle järgmise turustusaasta kvoodikohasesse tootmisesse kooskõlas artikliga 101 n;

| c) | kasutada tarnete erikorra raames äärepoolseimates piirkondades vastavalt [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse [ex (EÜ) nr 247/2006] III peatükile või |
| --- | --- |

c)

kasutada tarnete erikorra raames äärepoolseimates piirkondades vastavalt [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse [ex (EÜ) nr 247/2006] III peatükile või

| d) | eksportida komisjoni poolt rakendusaktidega kindlaksmääratud koguselise piirangu raames, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi; või |
| --- | --- |

d)

eksportida komisjoni poolt rakendusaktidega kindlaksmääratud koguselise piirangu raames, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi; või

| e) | lasta siseturule vastavuses artiklis 101 d a kirjeldatud mehhanismi nõuetele, kohaldades samu tingimusi nagu kvoodisuhkrule, et kohandada pakkumist nõudlusele kogustes ja vastavalt korrale, mille on komisjon määranud delegeeritud õigusaktidega, kohaldades artikli 101 p lõiget 6 ja artikli 101 e punkti c ning prognoositava tarnebilansi alusel. |
| --- | --- |

e)

lasta siseturule vastavuses artiklis 101 d a kirjeldatud mehhanismi nõuetele, kohaldades samu tingimusi nagu kvoodisuhkrule, et kohandada pakkumist nõudlusele kogustes ja vastavalt korrale, mille on komisjon määranud delegeeritud õigusaktidega, kohaldades artikli 101 p lõiget 6 ja artikli 101 e punkti c ning prognoositava tarnebilansi alusel.

Käesolevas artiklis osutatud meetmeid tuleb rakendada enne ennetusmeetmete rakendamist, et vältida artikli 154 lõikes 1 osutatud turuhäireid.

Muude koguste suhtes kohaldatakse artiklis 101 o osutatud ülejäägimaksu.

2.
     
  Käesolevas artikli alusel esitatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 221

Ettepanek võtta vastu määrus

Lõige 101 m (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 101 m |
| | Tööstuslik suhkur |
| | 1.
     
  Tööstuslik suhkur, tööstuslik isoglükoos ja tööstuslik inuliinisiirup säilitatakse ühe lõikes 2 osutatud toote tootmiseks, kui: |
| | a) | artikli 101 i kohaselt tunnustatud tootja ja tunnustatud kasutaja on kauba kohta sõlminud tarnelepingu enne turustusaasta lõppu ning |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 101 m

Tööstuslik suhkur

1.
     
  Tööstuslik suhkur, tööstuslik isoglükoos ja tööstuslik inuliinisiirup säilitatakse ühe lõikes 2 osutatud toote tootmiseks, kui:

a)

artikli 101 i kohaselt tunnustatud tootja ja tunnustatud kasutaja on kauba kohta sõlminud tarnelepingu enne turustusaasta lõppu ning

| b) | kaup on tarnitud kasutajale hiljemalt järgmise turustusaasta 30. novembriks. |
| --- | --- |

b)

kaup on tarnitud kasutajale hiljemalt järgmise turustusaasta 30. novembriks.

2.
     
  Selleks et võtta arvesse tehnika arengut, antakse komisjonile õigus võtta vastavalt artiklile 160 vastu delegeeritud õigusaktid, millega sätestatakse nimekiri toodetest, mille tootmiseks kasutatakse tööstuslikku suhkrut, tööstuslikku isoglükoosi ja tööstuslikku inuliinisiirupit.

Nimekiri hõlmab eriti järgmist:

| a) | bioetanool, alkohol, rumm, eluspärm ning võieteks kasutatavad ja Rinse Appelstroopiks töödeldavad siirupite kogused; |
| --- | --- |

a)

bioetanool, alkohol, rumm, eluspärm ning võieteks kasutatavad ja Rinse Appelstroopiks töödeldavad siirupite kogused;

| b) | teatavad suhkrut mittesisaldavad tööstustooted, mille töötlemisel kasutatakse suhkrut, isoglükoosi või inuliinisiirupit; |
| --- | --- |

b)

teatavad suhkrut mittesisaldavad tööstustooted, mille töötlemisel kasutatakse suhkrut, isoglükoosi või inuliinisiirupit;

| c) | teatavad keemia- või farmaatsiatööstuse tooted, mis sisaldavad suhkrut, isoglükoosi või inuliinisiirupit. |
| --- | --- |

c)

teatavad keemia- või farmaatsiatööstuse tooted, mis sisaldavad suhkrut, isoglükoosi või inuliinisiirupit.

Muudatusettepanek 222

Ettepanek võtta vastu määrus

Lõige 101 n (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 101 n |
| | Suhkru ülejäägi ülekandmine |
| | 1.
     
  Iga ettevõtja võib otsustada kanda kogu oma toodang või osa toodangust, mis ületab ettevõtjale määratud suhkru-, isoglükoosi- või inuliinisiirupikvooti, üle järgmisesse turustusaastasse. Kõnealune otsus on lõplik, ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist. |
| | 2.
     
  Ettevõtjad, kes võtavad vastu lõikes 1 nimetatud otsuse: |
| | a) | teavitavad asjaomast liikmesriiki enne selle liikmesriigi poolt määratavat kuupäeva: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 101 n

Suhkru ülejäägi ülekandmine

1.
     
  Iga ettevõtja võib otsustada kanda kogu oma toodang või osa toodangust, mis ületab ettevõtjale määratud suhkru-, isoglükoosi- või inuliinisiirupikvooti, üle järgmisesse turustusaastasse. Kõnealune otsus on lõplik, ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist.

2.
     
  Ettevõtjad, kes võtavad vastu lõikes 1 nimetatud otsuse:

a)

teavitavad asjaomast liikmesriiki enne selle liikmesriigi poolt määratavat kuupäeva:

| | — | ülekantavatest roosuhkru kogustest ajavahemikul jooksva turustusaasta 1. veebruarist kuni 15. augustini; |
| --- | --- | --- |

—

ülekantavatest roosuhkru kogustest ajavahemikul jooksva turustusaasta 1. veebruarist kuni 15. augustini;

| | — | ülekantavatest suhkru või inuliinisiirupi muudest kogustest jooksva turustusaasta 1. veebruarist kuni 31. augustini; |
| --- | --- | --- |

—

ülekantavatest suhkru või inuliinisiirupi muudest kogustest jooksva turustusaasta 1. veebruarist kuni 31. augustini;

| b) | korraldavad asjaomaste koguste ladustamise omal kulul kuni jooksva turustusaasta lõpuni. |
| --- | --- |

b)

korraldavad asjaomaste koguste ladustamise omal kulul kuni jooksva turustusaasta lõpuni.

3.
     
  Kui ettevõtja lõplik toodang asjaomasel turustusaastal oli väiksem kui lõike 1 kohase otsuse tegemise hetkel tehtud hinnang, võib ülekantavat kogust enne järgmise turustusaasta 31. oktoobrit tagasiulatuvalt muuta.

4.
     
  Ülekantud kogused loetakse esimesteks järgmisel turustusaastal toodetud kvoodikohasteks kogusteks.

5.
     
  Käesoleva artikli kohaselt ladustatud suhkru suhtes ei tohi turustusaastal kasutada muid artiklis 16 või 101 d sätestatud ladustamismeetmeid.

Muudatusettepanek 223

Ettepanek võtta vastu määrus

Lõige 101 o (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 101 o |
| | Kvoodiületamise tasu |
| | 1.
     
  Kvoodiületamise tasu võetakse järgmistelt kogustelt: |
| | a) | mis tahes turustusaasta vältel toodetud suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi ülejääk, välja arvatud kogused, mis on kantud üle järgmise turustusaasta kvoodikohasesse tootmisesse ning mis on ladustatud kooskõlas artikliga 101 n, või artikli 101 l lõike 1 punktides c, d ja e nimetatud kogused; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 101 o

Kvoodiületamise tasu

1.
     
  Kvoodiületamise tasu võetakse järgmistelt kogustelt:

a)

mis tahes turustusaasta vältel toodetud suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi ülejääk, välja arvatud kogused, mis on kantud üle järgmise turustusaasta kvoodikohasesse tootmisesse ning mis on ladustatud kooskõlas artikliga 101 n, või artikli 101 l lõike 1 punktides c, d ja e nimetatud kogused;

| b) | tööstuslik suhkur, tööstuslik isoglükoos ja tööstuslik inuliinisiirup, mille kasutamise kohta artikli 101 m lõikes 2 nimetatud toodetes ei ole esitatud tõendeid ajavahemiku jooksul, mille määrab kindlaks komisjon artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud rakendusaktidega; |
| --- | --- |

b)

tööstuslik suhkur, tööstuslik isoglükoos ja tööstuslik inuliinisiirup, mille kasutamise kohta artikli 101 m lõikes 2 nimetatud toodetes ei ole esitatud tõendeid ajavahemiku jooksul, mille määrab kindlaks komisjon artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud rakendusaktidega;

| c) | suhkur ja isoglükoos ja inuliinisiirup, mis on kõrvaldatud turult kooskõlas artikliga 101 n ja mille puhul ei ole täidetud artikli 101 d lõikes 3 ette nähtud kohustusi. |
| --- | --- |

c)

suhkur ja isoglükoos ja inuliinisiirup, mis on kõrvaldatud turult kooskõlas artikliga 101 n ja mille puhul ei ole täidetud artikli 101 d lõikes 3 ette nähtud kohustusi.

2.
     
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks kvoodiületamise tasu, mis on piisavalt kõrge, et vältida lõikes 1 osutatud koguste kuhjumist. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

3.
     
  Lõikes 1 osutatud kvoodiületamise tasu nõuab liikmesriik sisse oma territooriumil asuvatelt ettevõtjatelt vastavalt lõikes 1 osutatud tootmiskogustele, mis on asjaomasel turustusaastal ettevõtjatele kehtestatud.

Muudatusettepanek 224

Ettepanek võtta vastu määrus

Lõige 101 p (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 101 p |
| | Delegeeritud volitused |
| | 1.
     
  Komisjonile antakse vastavalt artiklile 160 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 2 kuni 6 loetletud meetmete kohta. |
| | 2.
     
  Arvestades vajadust tagada, et artiklis 101 i osutatud ettevõtjad täidavad oma kohustusi, on komisjonil õigus võtta vastavalt artiklile 160 vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse eeskirjad selliste ettevõtjate tunnustamise ja tunnustamise tühistamise kohta, samuti halduskaristuste kriteeriumid. |
| | 3.
     
  Arvestades vajadust võtta arvesse suhkrusektori eripära ja tagada, et kõigi poolte huve võetakse nõuetekohaselt arvesse, on komisjonil õigus võtta vastavalt artiklile 160 vastu delegeeritud õigusakte, millega sätestatakse täiendavad mõisted, sealhulgas suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi tootmise ja ettevõtja toodangu ja äärepoolseimates piirkondades kehtivate müügitingimuste kohta. |
| | 4.
     
  Arvestades vajadust tagada, et peedikasvatajad oleksid osalised otsuses kanda teatavad tootmisekogused üle, on komisjonil õigus võtta vastavalt artiklile 160 vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse eeskirjad seoses suhkru ülekandmisega. |
| | 5.
     
  Arvestades vajadust kohandada suhkrupeedi miinimumhinda, kui selle tegelik kvaliteet erineb standardkvaliteedist, samuti vajadust võtta arvesse suhkrusektori eripära ja tagada, et kõikide poolte huve võetakse nõuetekohaselt arvesse, on komisjonil õigus võtta vastavalt artiklile 160 vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse artikli 101 g lõikes 3 osutatud hinnatõuse ja -langusi käsitlevad eeskirjad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 101 p

Delegeeritud volitused

1.
     
  Komisjonile antakse vastavalt artiklile 160 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 2 kuni 6 loetletud meetmete kohta.

2.
     
  Arvestades vajadust tagada, et artiklis 101 i osutatud ettevõtjad täidavad oma kohustusi, on komisjonil õigus võtta vastavalt artiklile 160 vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse eeskirjad selliste ettevõtjate tunnustamise ja tunnustamise tühistamise kohta, samuti halduskaristuste kriteeriumid.

3.
     
  Arvestades vajadust võtta arvesse suhkrusektori eripära ja tagada, et kõigi poolte huve võetakse nõuetekohaselt arvesse, on komisjonil õigus võtta vastavalt artiklile 160 vastu delegeeritud õigusakte, millega sätestatakse täiendavad mõisted, sealhulgas suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi tootmise ja ettevõtja toodangu ja äärepoolseimates piirkondades kehtivate müügitingimuste kohta.

4.
     
  Arvestades vajadust tagada, et peedikasvatajad oleksid osalised otsuses kanda teatavad tootmisekogused üle, on komisjonil õigus võtta vastavalt artiklile 160 vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse eeskirjad seoses suhkru ülekandmisega.

5.
     
  Arvestades vajadust kohandada suhkrupeedi miinimumhinda, kui selle tegelik kvaliteet erineb standardkvaliteedist, samuti vajadust võtta arvesse suhkrusektori eripära ja tagada, et kõikide poolte huve võetakse nõuetekohaselt arvesse, on komisjonil õigus võtta vastavalt artiklile 160 vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse artikli 101 g lõikes 3 osutatud hinnatõuse ja -langusi käsitlevad eeskirjad.

Muudatusettepanek 225

Ettepanek võtta vastu määrus

Lõige 101 q (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 101 q |
| | Rakendusvolitused |
| | Seoses artiklis 101 i osutatud ettevõtjatega võib komisjon võtta vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse eeskirjad, mis käsitlevad: |
| | a) | ettevõtjate taotlusi tunnustuse saamiseks, tunnustatud ettevõtjate peetavaid registreid, tunnustatud ettevõtjate esitatavat teavet; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 101 q

Rakendusvolitused

Seoses artiklis 101 i osutatud ettevõtjatega võib komisjon võtta vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse eeskirjad, mis käsitlevad:

a)

ettevõtjate taotlusi tunnustuse saamiseks, tunnustatud ettevõtjate peetavaid registreid, tunnustatud ettevõtjate esitatavat teavet;

| b) | liikmesriikide tehtavaid kontrolle tunnustatud ettevõtjate üle; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide tehtavaid kontrolle tunnustatud ettevõtjate üle;

| c) | liikmesriikide teatisi komisjonile ja tunnustatud ettevõtjatele; |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide teatisi komisjonile ja tunnustatud ettevõtjatele;

| d) | toormaterjali tarneid ettevõtjatele, sealhulgas tarnelepingud ja saatelehed; |
| --- | --- |

d)

toormaterjali tarneid ettevõtjatele, sealhulgas tarnelepingud ja saatelehed;

| e) | artikli 101 l lõike 1 punktis a osutatud suhkruekvivalenti; |
| --- | --- |

e)

artikli 101 l lõike 1 punktis a osutatud suhkruekvivalenti;

| f) | tarnete erikorda äärepoolseimatele piirkondadele; |
| --- | --- |

f)

tarnete erikorda äärepoolseimatele piirkondadele;

| g) | artikli 101 l lõike 1 punktis d osutatud eksporti; |
| --- | --- |

g)

artikli 101 l lõike 1 punktis d osutatud eksporti;

| h) | liikmesriikide koostööd tõhusa kontrolli tagamiseks; |
| --- | --- |

h)

liikmesriikide koostööd tõhusa kontrolli tagamiseks;

| i) | artiklis 101 n sätestatud tähtaegade muutmist; |
| --- | --- |

i)

artiklis 101 n sätestatud tähtaegade muutmist;

| j) | ülemääraste koguste kehtestamist, teatamist ning artiklis 101 o osutatud kvoodiületamise tasu maksmist. |
| --- | --- |

j)

ülemääraste koguste kehtestamist, teatamist ning artiklis 101 o osutatud kvoodiületamise tasu maksmist.

| k) | artikli 101 l lõike 1 punktis e osutatud kvoodivälise suhkru laskmist siseturule; |
| --- | --- |

k)

artikli 101 l lõike 1 punktis e osutatud kvoodivälise suhkru laskmist siseturule;

| l) | täiskoormusega rafineerimistehaste nimekirja vastuvõtmist vastavalt II lisa I a osa punktile 12. |
| --- | --- |

l)

täiskoormusega rafineerimistehaste nimekirja vastuvõtmist vastavalt II lisa I a osa punktile 12.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 226

Ettepanek võtta vastu määrus

II osa – II jaotis – II peatükk – 2. jagu – 1. alajagu (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek 227

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 102 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid peavad istandusregistrit, mis sisaldab ajakohast teavet tootmisvõimsuse kohta. | 1.   Liikmesriigid peavad istandusregistrit, mis sisaldab ajakohast teavet tootmisvõimsuse kohta
  ning mis integreeritakse ühise põllumajanduspoliitika ühtses haldus- ja kontrollisüsteemis ette nähtud maatükkide identifitseerimise süsteemidesse
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid peavad istandusregistrit, mis sisaldab ajakohast teavet tootmisvõimsuse kohta.

1.   Liikmesriigid peavad istandusregistrit, mis sisaldab ajakohast teavet tootmisvõimsuse kohta
  ning mis integreeritakse ühise põllumajanduspoliitika ühtses haldus- ja kontrollisüsteemis ette nähtud maatükkide identifitseerimise süsteemidesse
  .

Muudatusettepanek 228

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 102 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.
     
  Pärast 1. jaanuari 2016 võib komisjon rakendusaktiga otsustada, et lõpetatakse käesoleva artikli lõigete 1–3 kohaldamine. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.
     
  Pärast 1. jaanuari 2016 võib komisjon rakendusaktiga otsustada, et lõpetatakse käesoleva artikli lõigete 1–3 kohaldamine. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

välja jäetud

Muudatusettepanek 229

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 102 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 102 a |
| | Veinisektori eest vastutavad riiklikud ametiasutused |
| | 1.
     
  Ilma et see piiraks käesoleva määruse muude selliste sätete kohaldamist, mis käsitlevad pädevate riigiametite kindlaksmääramist, nimetavad liikmesriigid ühe või mitu asutust, kes vastutavad selle eest, et oleks tagatud liidu veinisektori eeskirjade täitmine. Eelkõige nimetavad liikmesriigid laborid, mis on volitatud tegema ametlikke analüüse veinisektoris. Määratud laborid vastavad standardis ISO/IEC 17025 sätestatud katselaboritele esitatavatele üldnõudmistele. |
| | 2.
     
  Liikmesriigid teatavad komisjonile lõikes 1 osutatud asutuste ja laborite nimed ja aadressid. Komisjon avalikustab selle teabe ning ajakohastab seda korrapäraselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 102 a

Veinisektori eest vastutavad riiklikud ametiasutused

1.
     
  Ilma et see piiraks käesoleva määruse muude selliste sätete kohaldamist, mis käsitlevad pädevate riigiametite kindlaksmääramist, nimetavad liikmesriigid ühe või mitu asutust, kes vastutavad selle eest, et oleks tagatud liidu veinisektori eeskirjade täitmine. Eelkõige nimetavad liikmesriigid laborid, mis on volitatud tegema ametlikke analüüse veinisektoris. Määratud laborid vastavad standardis ISO/IEC 17025 sätestatud katselaboritele esitatavatele üldnõudmistele.

2.
     
  Liikmesriigid teatavad komisjonile lõikes 1 osutatud asutuste ja laborite nimed ja aadressid. Komisjon avalikustab selle teabe ning ajakohastab seda korrapäraselt.

Muudatusettepanek 230

Ettepanek võtta vastu määrus

II osa – II jaotis – II peatükk – 2. jagu – 1 a alajagu (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek 231

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 103 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 103 a |
| | Lepingu kestus |
| | Käesolevat alajagu kohaldatakse kuni turustusaasta 2029/2030 lõpuni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 103 a

Lepingu kestus

Käesolevat alajagu kohaldatakse kuni turustusaasta 2029/2030 lõpuni.

Muudatusettepanek 232

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 103 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 103 b |
| | Viinapuude istutamise keeld |
| | 1.
     
  Ilma et see piiraks artikli 63, eelkõige selle lõike 4 kohaldamist, on artikli 63 lõike 2 kohaselt veiniviinamarjasortideks liigitatavate viinapuude istutamine keelatud. |
| | 2.
     
  Samuti on keelatud artikli 63 lõike 2 kohaselt liigitatavate veiniviinamarjasortide ümberpookimine muudeks kui kõnealuses artiklis osutatud veiniviinamarjasortideks. |
| | 3.
     
  Olenemata lõigetest 1 ja 2 on istutamine ja ümberpookimine lubatud, kui kehtib: |
| | a) | artiklis 103 c sätestatud uusistutusõigus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 103 b

Viinapuude istutamise keeld

1.
     
  Ilma et see piiraks artikli 63, eelkõige selle lõike 4 kohaldamist, on artikli 63 lõike 2 kohaselt veiniviinamarjasortideks liigitatavate viinapuude istutamine keelatud.

2.
     
  Samuti on keelatud artikli 63 lõike 2 kohaselt liigitatavate veiniviinamarjasortide ümberpookimine muudeks kui kõnealuses artiklis osutatud veiniviinamarjasortideks.

3.
     
  Olenemata lõigetest 1 ja 2 on istutamine ja ümberpookimine lubatud, kui kehtib:

a)

artiklis 103 c sätestatud uusistutusõigus;

| b) | artiklis 103 d sätestatud taasistutusõigus; |
| --- | --- |

b)

artiklis 103 d sätestatud taasistutusõigus;

| c) | artiklites 103 e ja 103 f sätestatud varust antud istutusõigus; |
| --- | --- |

c)

artiklites 103 e ja 103 f sätestatud varust antud istutusõigus;

4.
     
  Lõikes 3 osutatud istutusõigust antakse hektarites.

Muudatusettepanek 233

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 103 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 103 c |
| | Uusistutusõigus |
| | 1.
     
  Liikmesriigid võivad tootjaile anda uusistutusõigusi aladel: |
| | a) | mis on mõeldud uusistutuseks maapiirkondade maakorraldusmeetmete raames või riigisisese õiguse kohaselt vastu võetud sundvõõrandamist käsitlevate meetmete raames; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 103 c

Uusistutusõigus

1.
     
  Liikmesriigid võivad tootjaile anda uusistutusõigusi aladel:

a)

mis on mõeldud uusistutuseks maapiirkondade maakorraldusmeetmete raames või riigisisese õiguse kohaselt vastu võetud sundvõõrandamist käsitlevate meetmete raames;

| b) | mis on mõeldud katselisteks eesmärkideks; |
| --- | --- |

b)

mis on mõeldud katselisteks eesmärkideks;

| c) | mis on mõeldud pooktaimede kasvatamiseks või |
| --- | --- |

c)

mis on mõeldud pooktaimede kasvatamiseks või

| d) | millelt saadavad veinid või viinamarjasaadused on mõeldud ainult viinamarjakasvataja oma pere tarbeks. |
| --- | --- |

d)

millelt saadavad veinid või viinamarjasaadused on mõeldud ainult viinamarjakasvataja oma pere tarbeks.

2.
     
  Antud uusistutusõigust võib:

| a) | kasutada tootja, kellele see on antud; |
| --- | --- |

a)

kasutada tootja, kellele see on antud;

| b) | kasutatakse enne õiguse andmise aastale järgneva (teise) veiniaasta lõppu; |
| --- | --- |

b)

kasutatakse enne õiguse andmise aastale järgneva (teise) veiniaasta lõppu;

| c) | kasutada eesmärkidel, milleks see on antud. |
| --- | --- |

c)

kasutada eesmärkidel, milleks see on antud.

Muudatusettepanek 234

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 103 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 103 d |
| | Taasistutusõigus |
| | 1.
     
  Liikmesriigid annavad taasistutusõiguse tootjatele, kes on viinapuud kasvualalt välja juurinud. |
| | Taasistutusõigust ei või siiski anda alade jaoks, kus viinapuud on välja juuritud ja mille eest makstakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise III peatüki IVa jao III alajao kohaselt väljajuurimistasu. |
| | 2.
     
  Liikmesriigid võivad anda taasistutusõiguse tootjatele, kes kohustuvad viinapuud kasvualalt välja juurima. Sellisel juhul peab lubatud ala olema välja juuritud hiljemalt kolmanda aasta lõpuks pärast uute viinapuude istutamist, mille jaoks on antud taasistutusõigus. |
| | 3.
     
  Antav taasistutusõigus peab olema puhassaagi seisukohalt võrdne alaga, kust viinapuud välja juuriti. |
| | 4.
     
  Taasistutusõigust tuleb kasutada põllumajandusettevõttes, millele see anti. Liikmesriigid võivad lisaks sätestada, et sellist taasistutusõigust tohib kasutada ainult alal, kus toimus väljajuurimine. |
| | 5.
     
  Erandina lõikest 4 võib liikmesriik lubada taasistutusõigust osaliselt või täielikult sama liikmesriigi teisele põllumajandusettevõttele üle kanda, kui: |
| | a) | osa asjaomasest ettevõttest on üle antud sellele teisele ettevõttele, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 103 d

Taasistutusõigus

1.
     
  Liikmesriigid annavad taasistutusõiguse tootjatele, kes on viinapuud kasvualalt välja juurinud.

Taasistutusõigust ei või siiski anda alade jaoks, kus viinapuud on välja juuritud ja mille eest makstakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise III peatüki IVa jao III alajao kohaselt väljajuurimistasu.

2.
     
  Liikmesriigid võivad anda taasistutusõiguse tootjatele, kes kohustuvad viinapuud kasvualalt välja juurima. Sellisel juhul peab lubatud ala olema välja juuritud hiljemalt kolmanda aasta lõpuks pärast uute viinapuude istutamist, mille jaoks on antud taasistutusõigus.

3.
     
  Antav taasistutusõigus peab olema puhassaagi seisukohalt võrdne alaga, kust viinapuud välja juuriti.

4.
     
  Taasistutusõigust tuleb kasutada põllumajandusettevõttes, millele see anti. Liikmesriigid võivad lisaks sätestada, et sellist taasistutusõigust tohib kasutada ainult alal, kus toimus väljajuurimine.

5.
     
  Erandina lõikest 4 võib liikmesriik lubada taasistutusõigust osaliselt või täielikult sama liikmesriigi teisele põllumajandusettevõttele üle kanda, kui:

a)

osa asjaomasest ettevõttest on üle antud sellele teisele ettevõttele,

| b) | kõnealuse teise ettevõtte alad on mõeldud: |
| --- | --- |

b)

kõnealuse teise ettevõtte alad on mõeldud:

| | i) | kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide tootmiseks või |
| --- | --- | --- |

i)

kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide tootmiseks või

| | ii) | pooktaimede kasvatamiseks. |
| --- | --- | --- |

ii)

pooktaimede kasvatamiseks.

Liikmesriigid peavad tagama, et esimeses lõigus sätestatud erandite kohaldamine ei viiks nende territooriumil üldise tootmisvõimsuse kasvuni, eriti siis, kui toimub õiguste üleandmine niisutamata aladelt niisutatud aladele.

6.
     
  Lõikeid 1–5 kohaldatakse mutatis mutandis ka liidu või liikmesriigi varasemate õigusaktide alusel omandatud taasistutusõigustega sarnaste õiguste suhtes.

7.
     
  Määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikli 4 lõike 5 alusel antud taasistutusõigust kasutatakse kõnealuses määruses sätestatud aja jooksul.

Muudatusettepanek 235

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 103 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 103 e |
| | Riiklik ja piirkondlik istutusõiguste varu |
| | 1.
     
  Liikmesriigid peavad tootmisvõimsuse haldamise parandamiseks looma istutusõiguse riikliku varu või piirkondlikud varud. |
| | 2.
     
  Liikmesriigid, kes on loonud määruse (EÜ) nr 1493/1999 kohaselt istutusõiguste riiklikud või piirkondlikud varud, võivad neid varusid säilitada seni, kuni nad kohaldavad kooskõlas käesoleva alajaoga istutusõigust üleminekuajal. |
| | 3.
     
  Riiklikesse või piirkondlikesse varudesse arvatakse järgmised istutusõigused, kui neid ei kasutata ära ettenähtud aja jooksul: |
| | a) | uusistutusõigus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 103 e

Riiklik ja piirkondlik istutusõiguste varu

1.
     
  Liikmesriigid peavad tootmisvõimsuse haldamise parandamiseks looma istutusõiguse riikliku varu või piirkondlikud varud.

2.
     
  Liikmesriigid, kes on loonud määruse (EÜ) nr 1493/1999 kohaselt istutusõiguste riiklikud või piirkondlikud varud, võivad neid varusid säilitada seni, kuni nad kohaldavad kooskõlas käesoleva alajaoga istutusõigust üleminekuajal.

3.
     
  Riiklikesse või piirkondlikesse varudesse arvatakse järgmised istutusõigused, kui neid ei kasutata ära ettenähtud aja jooksul:

a)

uusistutusõigus;

| b) | taasistutusõigus; |
| --- | --- |

b)

taasistutusõigus;

| c) | varust antud istutusõigus. |
| --- | --- |

c)

varust antud istutusõigus.

4.
     
  Tootjad võivad kanda oma taasistutusõigusi üle riiklikku või piirkondlikku varusse. Sellise, vajaduse korral riigi vahenditest tootjatele hüvitatava ülekandmise tingimused määrab kindlaks liikmesriik, võttes arvesse osaliste õigustatud huve.

5.
     
  Erandina lõikest 1 võib liikmesriik otsustada varusüsteemi mitte rakendada, kui ta suudab tõestada, et kogu tema territooriumil toimib tulemuslik alternatiivne istutusõiguste haldamise süsteem. Alternatiivne süsteem võib erineda käesoleva alajao asjaomastest sätetest.

Esimene lõik kehtib ka nende liikmesriikide kohta, kes lõpetavad määruse (EÜ) nr 1493/1999 kohaste riiklike või piirkondlike varude tegevuse.

Muudatusettepanek 236

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 103 f (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 103 f |
| | Istutusõiguse andmine varust |
| | 1.
     
  Liikmesriik võib anda istutusõigusi varust: |
| | a) | tasuta alla 40-aastastele piisavate ametioskuste ja pädevusega tootjatele, kes on ettevõtte juhina rajamas esimest ettevõtet; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 103 f

Istutusõiguse andmine varust

1.
     
  Liikmesriik võib anda istutusõigusi varust:

a)

tasuta alla 40-aastastele piisavate ametioskuste ja pädevusega tootjatele, kes on ettevõtte juhina rajamas esimest ettevõtet;

| b) | riiklikesse või vajaduse korral piirkondlikesse vahenditesse makstava tasu eest tootjatele, kes kavatsevad neid õigusi kasutada niisuguste viinamarjaistanduste rajamiseks, mille toodangule on tagatud turustusvõimalused. |
| --- | --- |

b)

riiklikesse või vajaduse korral piirkondlikesse vahenditesse makstava tasu eest tootjatele, kes kavatsevad neid õigusi kasutada niisuguste viinamarjaistanduste rajamiseks, mille toodangule on tagatud turustusvõimalused.

Liikmesriigid määratlevad kriteeriumid, mille alusel kehtestatakse esimese lõigu punktis b osutatud tasu suurus, mis võib erineda olenevalt kõnealuste viinamarjaistanduste kavandatavast lõpptoodangust ja üleminekuaja lõpuni jäävast ajast, mille jooksul kehtib artikli 103 b lõigetes 1 ja 2 sätestatud uusistutuste keeld.

2.
     
  Reservist antud istutusõiguse kasutamise korral peavad liikmesriigid veenduma, et:

| a) | istutamiseks kasutatud koht, viinamarjasordid ja istutusmeetodid tagavad tulevase toodangu vastavuse turunõudlusega; |
| --- | --- |

a)

istutamiseks kasutatud koht, viinamarjasordid ja istutusmeetodid tagavad tulevase toodangu vastavuse turunõudlusega;

| b) | asjaomane saagikus on tüüpiline piirkonna keskmisele, eriti kui niisutamata aladelt pärinevat istutusõigust kasutatakse niisutatavatel aladel. |
| --- | --- |

b)

asjaomane saagikus on tüüpiline piirkonna keskmisele, eriti kui niisutamata aladelt pärinevat istutusõigust kasutatakse niisutatavatel aladel.

3.
     
  Varust antud istutusõigused, mida ei kasutata enne nende andmisele järgneva teise veiniaasta lõppu, võetakse õiguse saajalt ära ning arvatakse varusse tagasi.

4.
     
  Varus olevad istutusõigused, mis ei ole välja jagatud enne nende varusse arvamisele järgneva viienda veiniaasta lõppu, tühistatakse.

5.
     
  Kui liikmesriigis on olemas piirkondlikud varud, võib see liikmesriik kehtestada eeskirjad, mis lubavad istutusõigusi piirkondlike varude vahel üle kanda. Kui liikmesriigis eksisteerivad nii piirkondlikud varud kui riiklik varu, võib see liikmesriik lubada ka ümberpaigutust nimetatud varude vahel.

Varude ümberpaigutuse puhul võidakse kasutada vähendustegurit.

Muudatusettepanek 237

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 103 g (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 103 g |
| | Vähese tähtsuse põhimõte |
| | Käesolevat alajagu ei kohaldata liikmesriikide suhtes, kus enne 31. detsembrit 2007 ühenduse istutusõigust ei kohaldatud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 103 g

Vähese tähtsuse põhimõte

Käesolevat alajagu ei kohaldata liikmesriikide suhtes, kus enne 31. detsembrit 2007 ühenduse istutusõigust ei kohaldatud.

Muudatusettepanek 238

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 103 h (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 103 h |
| | Rangemad riigisisesed eeskirjad |
| | Liikmesriigid võivad kehtestada rangemad riiklikud uusistutusõiguse ja taasistutusõiguse andmise eeskirjad. Nad võivad nõuda, et nende eeskirjade kohaselt esitatavaid vastavaid taotlusi ja asjaomast teavet täiendataks teabega, mida on vaja tootmisvõimsuse arengu jälgimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 103 h

Rangemad riigisisesed eeskirjad

Liikmesriigid võivad kehtestada rangemad riiklikud uusistutusõiguse ja taasistutusõiguse andmise eeskirjad. Nad võivad nõuda, et nende eeskirjade kohaselt esitatavaid vastavaid taotlusi ja asjaomast teavet täiendataks teabega, mida on vaja tootmisvõimsuse arengu jälgimiseks.

Muudatusettepanek 239

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 103 i (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 103 i |
| | Delegeeritud volitused |
| | 1.
     
  Komisjonile antakse vastavalt artiklile 160 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 loetletud meetmete kohta. |
| | 2.
     
  Võttes arvesse vajadust vältida ja vajadust suurendada tootmise potentsiaali, on komisjonil õigus võtta vastu delegeeritud õigusaktid, et teha järgmist: |
| | a) | koostada nimekirja olukordadest, mil väljajuurimine ei anna taasistutusõigust; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 103 i

Delegeeritud volitused

1.
     
  Komisjonile antakse vastavalt artiklile 160 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 loetletud meetmete kohta.

2.
     
  Võttes arvesse vajadust vältida ja vajadust suurendada tootmise potentsiaali, on komisjonil õigus võtta vastu delegeeritud õigusaktid, et teha järgmist:

a)

koostada nimekirja olukordadest, mil väljajuurimine ei anna taasistutusõigust;

| b) | võtta vastu eeskirjad, milles käsitletakse istutusõiguste ülekandmist varude vahel; |
| --- | --- |

b)

võtta vastu eeskirjad, milles käsitletakse istutusõiguste ülekandmist varude vahel;

| c) | keelata selliste veinide või viinamarjasaaduste turustamise, mis on mõeldud ainult viinamarjakasvataja oma pere tarbeks. |
| --- | --- |

c)

keelata selliste veinide või viinamarjasaaduste turustamise, mis on mõeldud ainult viinamarjakasvataja oma pere tarbeks.

3.
     
  Arvestades vajadust tagada väljajuurimisega tegelevate tootjate võrdne kohtlemine, on komisjonil õigus võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse eeskirjad väljajuurimise tõhususe kindlustamiseks taasistutusõiguse andmisel.

4.
     
  Liidu vahendite ning liidu veinide identiteedi, päritolu ja kvaliteedi kaitsmise vajadust silmas pidades on komisjonil õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte seoses järgnevaga:

| a) | isotoopide analüüside andmepanga loomine, mis aitaks liikmesriikide kogutud proovide põhjal avastada pettust; kehtestada eeskirjad liikmesriikide andmepankade kohta; |
| --- | --- |

a)

isotoopide analüüside andmepanga loomine, mis aitaks liikmesriikide kogutud proovide põhjal avastada pettust; kehtestada eeskirjad liikmesriikide andmepankade kohta;

| b) | vastu võtta eeskirjad kontrolliasutuste ja nende vastastikuse abi kohta; |
| --- | --- |

b)

vastu võtta eeskirjad kontrolliasutuste ja nende vastastikuse abi kohta;

| c) | vastu võtta eeskirjad liikmesriikide tulemuste ühiskasutuse kohta; |
| --- | --- |

c)

vastu võtta eeskirjad liikmesriikide tulemuste ühiskasutuse kohta;

| d) | sätestada karistuste määramine erandlikel asjaoludel. |
| --- | --- |

d)

sätestada karistuste määramine erandlikel asjaoludel.

Muudatusettepanek 240

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 103 j (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 103 j |
| | Rakendusvolitused |
| | Komisjon võib võtta vastu kõik käesoleva alajaoga seotud vajalikud rakendusaktid, sealhulgas eeskirjad: |
| | a) | uusistutusõiguse andmise kohta, sealhulgas registreerimine ja teavitamiskohustused; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 103 j

Rakendusvolitused

Komisjon võib võtta vastu kõik käesoleva alajaoga seotud vajalikud rakendusaktid, sealhulgas eeskirjad:

a)

uusistutusõiguse andmise kohta, sealhulgas registreerimine ja teavitamiskohustused;

| b) | taasistutusõiguste ülekandmise kohta, sealhulgas vähenduskoefitsient; |
| --- | --- |

b)

taasistutusõiguste ülekandmise kohta, sealhulgas vähenduskoefitsient;

| c) | liikmesriikide peetavate registrite ja komisjonile esitatavate teatiste kohta, sealhulgas varusüsteemi võimalik valik; |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide peetavate registrite ja komisjonile esitatavate teatiste kohta, sealhulgas varusüsteemi võimalik valik;

| d) | varust antud istutusõiguse kohta; |
| --- | --- |

d)

varust antud istutusõiguse kohta;

| e) | liikmesriikide tehtavate kontrollidega ja selliseid kontrolle käsitleva teabe esitamisega komisjonile. |
| --- | --- |

e)

liikmesriikide tehtavate kontrollidega ja selliseid kontrolle käsitleva teabe esitamisega komisjonile.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 241

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 104

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 104 | välja jäetud |
| Lepingulised suhted piima- ja piimatootesektoris | |
| 1.
     
  Kui liikmesriik otsustab, et iga toorpiima tarne kohta põllumajandustootjalt toorpiima töötlejale tuleb sõlmida poolte vahel kirjalik leping, peab see vastama lõikes 2 sätestatud tingimustele. | |
| Esimeses lõigus kirjeldatud juhul otsustab asjaomane liikmesriik ka seda, kas poolte vahel peab olema sõlmitud kirjalik leping iga tarneetapi kohta, kui toorpiima tarnitakse ühe või mitme koguja kaudu. Koguja on ettevõtja, kes transpordib toorpiima põllumajandustootjalt või teiselt kogujalt toorpiima töötlejale või teisele kogujale, kusjuures toorpiima omandiõigus antakse iga kord üle. | |
| 2.
     
  Leping: | |
| a) | sõlmitakse enne tarnimist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 104

välja jäetud

Lepingulised suhted piima- ja piimatootesektoris

1.
     
  Kui liikmesriik otsustab, et iga toorpiima tarne kohta põllumajandustootjalt toorpiima töötlejale tuleb sõlmida poolte vahel kirjalik leping, peab see vastama lõikes 2 sätestatud tingimustele.

Esimeses lõigus kirjeldatud juhul otsustab asjaomane liikmesriik ka seda, kas poolte vahel peab olema sõlmitud kirjalik leping iga tarneetapi kohta, kui toorpiima tarnitakse ühe või mitme koguja kaudu. Koguja on ettevõtja, kes transpordib toorpiima põllumajandustootjalt või teiselt kogujalt toorpiima töötlejale või teisele kogujale, kusjuures toorpiima omandiõigus antakse iga kord üle.

2.
     
  Leping:

a)

sõlmitakse enne tarnimist;

| b) | sõlmitakse kirjalikult ning |
| --- | --- |

b)

sõlmitakse kirjalikult ning

| c) | hõlmab eelkõige järgmisi elemente: |
| --- | --- |

c)

hõlmab eelkõige järgmisi elemente:

| | i) | tarne eest makstav hind, mis: |
| --- | --- | --- |

i)

tarne eest makstav hind, mis:

| | | — | ei muutu ja mis sätestatakse lepingus ja/või |
| --- | --- | --- | --- |

—

ei muutu ja mis sätestatakse lepingus ja/või

| | | — | muutub üksnes lepingus sätestatud tegurite osas, eelkõige turunäitajatel põhineva turuolukorra ja tarnitavate koguste ning tarnitava toorpiima kvaliteedi või koostise muutumise puhul, |
| --- | --- | --- | --- |

—

muutub üksnes lepingus sätestatud tegurite osas, eelkõige turunäitajatel põhineva turuolukorra ja tarnitavate koguste ning tarnitava toorpiima kvaliteedi või koostise muutumise puhul,

| | ii) | kogus, mida võidakse tarnida ja/või tarnitakse ja tarnete ajakava ning |
| --- | --- | --- |

ii)

kogus, mida võidakse tarnida ja/või tarnitakse ja tarnete ajakava ning

| | iii) | lepingu kestus, mis võib hõlmata määramatut tähtaega koos lepingu lõpetamise sätetega. |
| --- | --- | --- |

iii)

lepingu kestus, mis võib hõlmata määramatut tähtaega koos lepingu lõpetamise sätetega.

3.
     
  Erandina lõikest 1 ei ole leping nõutav, kui põllumajandustootja tarnib toorpiima töötlejale, milleks on ühistu, mille liige põllumajandustootja on ja mille põhikirjas sisalduvad sätted, millel on lõike 2 punktidega a, b ja c sarnane mõju.

4.
     
  Põllumajandustootjate, kogujate või toorpiima töötlejate sõlmitud toorpiima tarnimist käsitlevate lepingute kõik punktid, sealhulgas lõike 2 punktis c sätestatu, on poolte vahel vabalt kokkulepitavad.

5.
     
  Käesoleva artikli ühtse kohaldamise tagamiseks võib komisjon rakendusaktidega võtta vastu vajalikud meetmed. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 242

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 104 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 104 a |
| | Lepingulised suhted piima- ja piimatootesektoris |
| | 1.
     
  Kui liikmesriik otsustab, et iga oma territooriumil toimuva toorpiima tarne kohta oma põllumajandustootjalt toorpiima töötlejale tuleb sõlmida poolte vahel kirjalik leping ja/või otsustab, et esmaostja peab tegema kirjaliku pakkumise lepingu sõlmimiseks toorpiima tarnimiseks põllumajandustootjalt, peab selline leping ja/või lepingu pakkumine vastama lõikes 2 sätestatud tingimustele. |
| | Kui liikmesriik otsustab, et toorpiima tarne kohta põllumajandustootjalt toorpiima töötlejale tuleb sõlmida kirjalik leping, määrab ta kindlaks ka selle, millise tarneetapi või -etappide kohta tuleb poolte vahel sõlmida kirjalik leping, kui piima tarnitakse ühe või mitme koguja kaudu. Käesoleva artikli mõistes on koguja ettevõtja, kes transpordib toorpiima põllumajandustootjalt või teiselt kogujalt toorpiima töötlejale või teisele kogujale, kusjuures toorpiima omandiõigus antakse iga kord üle. |
| | 2.
     
  Leping ja/või lepingu pakkumine: |
| | a) | sõlmitakse enne tarnet; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 104 a

Lepingulised suhted piima- ja piimatootesektoris

1.
     
  Kui liikmesriik otsustab, et iga oma territooriumil toimuva toorpiima tarne kohta oma põllumajandustootjalt toorpiima töötlejale tuleb sõlmida poolte vahel kirjalik leping ja/või otsustab, et esmaostja peab tegema kirjaliku pakkumise lepingu sõlmimiseks toorpiima tarnimiseks põllumajandustootjalt, peab selline leping ja/või lepingu pakkumine vastama lõikes 2 sätestatud tingimustele.

Kui liikmesriik otsustab, et toorpiima tarne kohta põllumajandustootjalt toorpiima töötlejale tuleb sõlmida kirjalik leping, määrab ta kindlaks ka selle, millise tarneetapi või -etappide kohta tuleb poolte vahel sõlmida kirjalik leping, kui piima tarnitakse ühe või mitme koguja kaudu. Käesoleva artikli mõistes on koguja ettevõtja, kes transpordib toorpiima põllumajandustootjalt või teiselt kogujalt toorpiima töötlejale või teisele kogujale, kusjuures toorpiima omandiõigus antakse iga kord üle.

2.
     
  Leping ja/või lepingu pakkumine:

a)

sõlmitakse enne tarnet;

| b) | sõlmitakse kirjalikult ning |
| --- | --- |

b)

sõlmitakse kirjalikult ning

| c) | hõlmab eelkõige järgmisi elemente: |
| --- | --- |

c)

hõlmab eelkõige järgmisi elemente:

| | i) | tarne eest makstav hind, mis: |
| --- | --- | --- |

i)

tarne eest makstav hind, mis:

| | | — | ei muutu ja mis sätestatakse lepingus ja/või |
| --- | --- | --- | --- |

—

ei muutu ja mis sätestatakse lepingus ja/või

| | | — | mida arvutatakse, ühendades lepingus sätestatud erinevad tegurid, mis võivad hõlmata turutingimuste muutumist kajastavaid turunäitajaid, tarnitavaid koguseid ning tarnitava toorpiima kvaliteedi või koostise muutumist, |
| --- | --- | --- | --- |

—

mida arvutatakse, ühendades lepingus sätestatud erinevad tegurid, mis võivad hõlmata turutingimuste muutumist kajastavaid turunäitajaid, tarnitavaid koguseid ning tarnitava toorpiima kvaliteedi või koostise muutumist,

| | ii) | toorpiima kogus, mida võidakse tarnida ja/või tarnitakse ja selliste tarnete ajakava, |
| --- | --- | --- |

ii)

toorpiima kogus, mida võidakse tarnida ja/või tarnitakse ja selliste tarnete ajakava,

| | iii) | lepingu kehtivus, mis võib hõlmata kas kindlat või määramatut tähtaega koos lepingu lõpetamise sätetega, |
| --- | --- | --- |

iii)

lepingu kehtivus, mis võib hõlmata kas kindlat või määramatut tähtaega koos lepingu lõpetamise sätetega,

| | iv) | üksikasjad maksetähtaegade ja maksekorra kohta; |
| --- | --- | --- |

iv)

üksikasjad maksetähtaegade ja maksekorra kohta;

| | v) | toorpiima kogumis- või kohaletoimetamise kord ning |
| --- | --- | --- |

v)

toorpiima kogumis- või kohaletoimetamise kord ning

| | vi) | force majeure’i korral kohalduvad eeskirjad. |
| --- | --- | --- |

vi)

force majeure’i korral kohalduvad eeskirjad.

3.
     
  Erandina lõikest 1 ei ole leping ja/või lepingu pakkumine nõutav, kui põllumajandustootja tarnib toorpiima ühistule, mille liige põllumajandustootja on ja kui ühistu põhikirjas või põhikirja alusel sätestatud eeskirjades ja otsustes sisalduvad sätted, millel on lõike 2 punktides a, b ja c sätestatutega sarnane mõju.

4.
     
  Põllumajandustootjate, kogujate või toorpiima töötlejate sõlmitud toorpiima tarnimist käsitlevate lepingute kõik punktid, sealhulgas lõike 2 punktis c sätestatu, on poolte vahel vabalt kokkulepitavad.

Piiramata esimest lõiku:

| i) | kui liikmesriik otsustab teha käesoleva artikli lõike 1 kohase kohustusliku kirjaliku lepingu toorpiima tarnimiseks, võib ta kehtestada lepingu miinimumkestuse, mis on kohaldatav ainult põllumajandustootja ja toorpiima esmaostja vahel sõlmitava kirjaliku lepingu suhtes. Sellise miinimumkestuse pikkuseks on vähemalt kuus kuud ja see ei tohi takistada siseturu nõuetekohast toimimist; ja/või |
| --- | --- |

i)

kui liikmesriik otsustab teha käesoleva artikli lõike 1 kohase kohustusliku kirjaliku lepingu toorpiima tarnimiseks, võib ta kehtestada lepingu miinimumkestuse, mis on kohaldatav ainult põllumajandustootja ja toorpiima esmaostja vahel sõlmitava kirjaliku lepingu suhtes. Sellise miinimumkestuse pikkuseks on vähemalt kuus kuud ja see ei tohi takistada siseturu nõuetekohast toimimist; ja/või

| ii) | kui liikmesriik otsustab, et toorpiima esmaostja peab tegema lõike 1 kohaselt põllumajandustootjale kirjaliku lepingu pakkumise, võib ta sätestada, et pakkumine peab sisaldama lepingu miinimumkestust, mis on sätestatud sel eesmärgil riiklikus õiguses. Sellise miinimumkestuse pikkuseks on vähemalt kuus kuud ja see ei tohi takistada siseturu nõuetekohast toimimist. |
| --- | --- |

ii)

kui liikmesriik otsustab, et toorpiima esmaostja peab tegema lõike 1 kohaselt põllumajandustootjale kirjaliku lepingu pakkumise, võib ta sätestada, et pakkumine peab sisaldama lepingu miinimumkestust, mis on sätestatud sel eesmärgil riiklikus õiguses. Sellise miinimumkestuse pikkuseks on vähemalt kuus kuud ja see ei tohi takistada siseturu nõuetekohast toimimist.

Teine lõik ei piira põllumajandustootja õigust keelduda sellisest miinimumkestusest, juhul kui ta teeb seda kirjalikult. Sel juhul võivad osapooled vabalt läbi rääkida kõik lepingu komponendid, kaasa arvatud lõike 2 punktis c osutatud asjaolud.

5.
     
  Käesoleva artikliga ette nähtud võimalusi kasutavad liikmesriigid teavitavad komisjoni, kuidas nad on neid võimalusi kohaldanud.

6.
     
  Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, millega kehtestatakse meetmed, mis on vajalikud käesoleva artikli lõike 2 punktide a ja b ning lõike 3 ühtseks kohaldamiseks, ning meetmed, mis on seotud käesolevas artiklis sätestatud liikmesriikide teavitamiskohustusega.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 243

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 105

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 105 | välja jäetud |
| Läbirääkimised lepingute sõlmimiseks piima- ja piimatootesektoris | |
| 1.
     
  Artikli 106 alusel tunnustatud piima- ja piimatootesektori tootjaorganisatsioonid võivad pidada põllumajandustootjatest liikmete nimel kogu ühise toodangu või selle osa suhtes läbirääkimisi lepingute üle, milles käsitletakse toorpiima tarnet põllumajandustootjalt toorpiima töötlejale või kogujale artikli 104 lõike 1 teise lõigu tähenduses. | |
| 2.
     
  Tootjaorganisatsioon võib pidada läbirääkimisi: | |
| a) | olenemata sellest, kas toorpiima omandiõigus antakse põllumajandustootjalt tootjaorganisatsioonile või mitte; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 105

välja jäetud

Läbirääkimised lepingute sõlmimiseks piima- ja piimatootesektoris

1.
     
  Artikli 106 alusel tunnustatud piima- ja piimatootesektori tootjaorganisatsioonid võivad pidada põllumajandustootjatest liikmete nimel kogu ühise toodangu või selle osa suhtes läbirääkimisi lepingute üle, milles käsitletakse toorpiima tarnet põllumajandustootjalt toorpiima töötlejale või kogujale artikli 104 lõike 1 teise lõigu tähenduses.

2.
     
  Tootjaorganisatsioon võib pidada läbirääkimisi:

a)

olenemata sellest, kas toorpiima omandiõigus antakse põllumajandustootjalt tootjaorganisatsioonile või mitte;

| b) | olenemata sellest, kas kokkulepitud hind on mõnede või kõikide põllumajandustootjatest liikmete ühise toodangu jaoks sama või mitte; |
| --- | --- |

b)

olenemata sellest, kas kokkulepitud hind on mõnede või kõikide põllumajandustootjatest liikmete ühise toodangu jaoks sama või mitte;

| c) | tingimusel, et tootjaorganisatsiooni poolt läbirääkimistega hõlmatud toorpiima kogus ei ületa: |
| --- | --- |

c)

tingimusel, et tootjaorganisatsiooni poolt läbirääkimistega hõlmatud toorpiima kogus ei ületa:

| | i) | 3,5 % liidu kogutoodangust ning |
| --- | --- | --- |

i)

3,5 % liidu kogutoodangust ning

| | ii) | 33 % tootjaorganisatsiooni poolt läbirääkimistega hõlmatud konkreetse liikmesriigi kogutoodangust ning |
| --- | --- | --- |

ii)

33 % tootjaorganisatsiooni poolt läbirääkimistega hõlmatud konkreetse liikmesriigi kogutoodangust ning

| | iii) | 33 % kõikide tootjaorganisatsiooni poolt läbirääkimistega hõlmatud liikmesriikide kogutoodangust; |
| --- | --- | --- |

iii)

33 % kõikide tootjaorganisatsiooni poolt läbirääkimistega hõlmatud liikmesriikide kogutoodangust;

| d) | tingimusel, et asjaomased põllumajandustootjad ei ole ühegi teise tootjaorganisatsiooni liikmed, mis peab samuti nende nimel läbirääkimisi sarnaste lepingute üle, ning |
| --- | --- |

d)

tingimusel, et asjaomased põllumajandustootjad ei ole ühegi teise tootjaorganisatsiooni liikmed, mis peab samuti nende nimel läbirääkimisi sarnaste lepingute üle, ning

| e) | tingimusel, et tootjaorganisatsioon teavitab pädevaid asutusi liikmesriigis või liikmesriikides, kus ta tegutseb. |
| --- | --- |

e)

tingimusel, et tootjaorganisatsioon teavitab pädevaid asutusi liikmesriigis või liikmesriikides, kus ta tegutseb.

3.
     
  Käesoleva artikli kohaldamisel tõlgendatakse viidet tootjaorganisatsioonidele viitena tootjaorganisatsioonide liitudele. Võttes arvesse vajadust tagada nende liitude nõuetekohane jälgimine, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse selliste liitude tunnustamise tingimusi.

4.
     
  Erandina lõike 2 punkti c alapunktidest ii ja iii ning isegi siis, kui 33 % künnist ei ületata, võib teises lõigus osutatud pädev asutus üksikjuhtudel otsustada, et tootjaorganisatsioon ei või läbirääkimisi pidada, kui asjaomane asutus leiab, et see on vajalik konkurentsis püsimiseks või selleks, et ära hoida väikeste ja keskmise suurusega toorpiima töötlejatele tekitatavat tõsist kahju liikmesriigis.

Esimeses lõigus osutatud otsuse teeb komisjon määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklis 14 osutatud läbirääkimiste nõuandemenetluse kohaselt vastuvõetud rakendusaktiga selliste läbirääkimiste kohta, mis hõlmavad rohkem kui ühe liikmesriigi toodangut. Muudel juhtudel teeb otsuse läbirääkimistega hõlmatud toodangu kohta liikmesriigi pädev asutus.

Esimeses ja teises lõigus osutatud otsuseid ei kohaldata enne asjaomastele ettevõtjatele teatamise tähtpäeva.

5.
     
  Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „riiklik konkurentsiasutus” – määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklis 5 osutatud asutus; |
| --- | --- |

a)

„riiklik konkurentsiasutus” – määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklis 5 osutatud asutus;

| b) | „VKE” – mikro-, väike- või keskmise suurusega ettevõte komisjoni soovituse 2003/361/EÜ tähenduses. |
| --- | --- |

b)

„VKE” – mikro-, väike- või keskmise suurusega ettevõte komisjoni soovituse 2003/361/EÜ tähenduses.

Muudatusettepanek 244

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 105 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 105 a |
| | Läbirääkimised lepingute sõlmimiseks piima- ja piimatootesektoris |
| | 1.
     
  Artiklite 106 ja 106 a kohaselt tunnustatud piima ja piimatoodete sektori tootjaorganisatsioon võib pidada läbirääkimisi liikmeks olevate põllumajandustootjate nimel, kogu või osa ühistootmise ning toorpiima tootja ja toorpiima töötleja või koguja vaheliste tarnelepingute kohta artikli 104 a lõike 1 teises lõigu tähenduses. |
| | 2.
     
  Tootjaorganisatsioon võib pidada läbirääkimisi: |
| | a) | olenemata sellest, kas toorpiima omandiõigus antakse põllumajandustootjalt tootjaorganisatsioonile või mitte, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 105 a

Läbirääkimised lepingute sõlmimiseks piima- ja piimatootesektoris

1.
     
  Artiklite 106 ja 106 a kohaselt tunnustatud piima ja piimatoodete sektori tootjaorganisatsioon võib pidada läbirääkimisi liikmeks olevate põllumajandustootjate nimel, kogu või osa ühistootmise ning toorpiima tootja ja toorpiima töötleja või koguja vaheliste tarnelepingute kohta artikli 104 a lõike 1 teises lõigu tähenduses.

2.
     
  Tootjaorganisatsioon võib pidada läbirääkimisi:

a)

olenemata sellest, kas toorpiima omandiõigus antakse põllumajandustootjalt tootjaorganisatsioonile või mitte,

| b) | olenemata sellest, kas kokkulepitud hind on mõnede või kõikide põllumajandustootjatest liikmete ühistoodangu jaoks sama või mitte; |
| --- | --- |

b)

olenemata sellest, kas kokkulepitud hind on mõnede või kõikide põllumajandustootjatest liikmete ühistoodangu jaoks sama või mitte;

| c) | tingimusel, et konkreetse tootjaorganisatsiooni puhul: |
| --- | --- |

c)

tingimusel, et konkreetse tootjaorganisatsiooni puhul:

| | i) | ei ületa selliste läbirääkimistega hõlmatud toorpiima kogus 3,5 % liidu kogutoodangust ja |
| --- | --- | --- |

i)

ei ületa selliste läbirääkimistega hõlmatud toorpiima kogus 3,5 % liidu kogutoodangust ja

| | ii) | selliste läbirääkimistega hõlmatud toorpiima kogus, mis toodetakse igas liikmesriigis, ei ületa 33 % selle liikmesriigi kogutoodangust, ning |
| --- | --- | --- |

ii)

selliste läbirääkimistega hõlmatud toorpiima kogus, mis toodetakse igas liikmesriigis, ei ületa 33 % selle liikmesriigi kogutoodangust, ning

| | iii) | selliste läbirääkimistega hõlmatud toorpiima kogus, mida tarnitakse igas liikmesriigis, ei ületa 33 % selle liikmesriigi kogutoodangust, |
| --- | --- | --- |

iii)

selliste läbirääkimistega hõlmatud toorpiima kogus, mida tarnitakse igas liikmesriigis, ei ületa 33 % selle liikmesriigi kogutoodangust,

| d) | tingimusel, et asjaomased põllumajandustootjad ei ole ühegi teise tootjaorganisatsiooni liikmed, mis peab samuti nende nimel läbirääkimisi sarnaste lepingute üle; liikmesriigid võivad siiski nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel teha sellest tingimusest erandi, kui põllumajandustootjate kaks eraldi tootmisüksust paiknevad erinevates geograafilistes piirkondades, ning; |
| --- | --- |

d)

tingimusel, et asjaomased põllumajandustootjad ei ole ühegi teise tootjaorganisatsiooni liikmed, mis peab samuti nende nimel läbirääkimisi sarnaste lepingute üle; liikmesriigid võivad siiski nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel teha sellest tingimusest erandi, kui põllumajandustootjate kaks eraldi tootmisüksust paiknevad erinevates geograafilistes piirkondades, ning;

| e) | tingimusel, et toorpiima suhtes ei ole põllumajandustootja liikmesuse tõttu ühistus kehtestatud tarnekohustust vastavalt ühistu põhikirjas sätestatud tingimustele või nimetatud põhikirjas sätestatud või sellest tulenevatele eeskirjadele ja otsustele, ning |
| --- | --- |

e)

tingimusel, et toorpiima suhtes ei ole põllumajandustootja liikmesuse tõttu ühistus kehtestatud tarnekohustust vastavalt ühistu põhikirjas sätestatud tingimustele või nimetatud põhikirjas sätestatud või sellest tulenevatele eeskirjadele ja otsustele, ning

| f) | tingimusel, et tootjaorganisatsioon teavitab pädevaid asutusi liikmesriigis või liikmesriikides, kus ta tegutseb, selliste läbirääkimistega hõlmatud toorpiima kogusest. |
| --- | --- |

f)

tingimusel, et tootjaorganisatsioon teavitab pädevaid asutusi liikmesriigis või liikmesriikides, kus ta tegutseb, selliste läbirääkimistega hõlmatud toorpiima kogusest.

3.
     
  Piiramata lõike 2 punkti c alapunktides ii ja iii sätestatud tingimusi, võib tootjaorganisatsioon lõike 1 kohaselt läbi rääkida tingimusel, et selle tootjaorganisatsiooni läbiräägitav toorpiima kogus, mida toodetakse või tarnitakse liikmesriigis, mille toorpiima aastane kogutoodang on alla 500 000 tonni, ei ületa 45 % selle liikmesriigi kogutoodangust.

4.
     
  Käesoleva artikli kohaldamisel tõlgendatakse viidet tootjaorganisatsioonidele ka viitena tootjaorganisatsioonide liitudele.

5.
     
  Lõike 2 punkti c ja lõike 3 kohaldamisel avaldab komisjon talle sobival viisil liidus ja liikmesriikides toodetud toorpiima kogused, kasutades kõige ajakohasemat olemasolevat teavet.

6.
     
  Erandina lõike 2 punktist c ja lõikest 3, isegi kui selles sätestatud künniseid ei ületata, võib käesoleva lõike teises lõigus osutatud riiklik konkurentsiasutus üksikjuhtudel otsustada, et tootjaorganisatsioon peaks uuesti või üldse mitte konkreetseid läbirääkimisi pidama, kui asjaomane asutus leiab, et see on vajalik konkurentsi välistamise vältimiseks või selleks, et ära hoida VKEdest toorpiima töötlejate tõsist kahjustamist liikmesriigis.

Juhul kui läbirääkimised hõlmavad rohkem kui ühte liikmesriiki, teeb komisjon esimeses taandes nimetatud otsuse rakendusaktiga, mis võetakse vastu ilma artikli 163 lõiget 2 või 3 kohaldamata. Muudel juhtudel teeb vastava otsuse läbirääkimistega seotud liikmesriigi konkurentsiasutus.

Käesolevas lõikes osutatud otsuseid ei kohaldata enne asjaomastele ettevõtjatele teatamise tähtpäeva saabumist.

7.
     
  Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „riiklik pädev asutus” – nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 101 ja 102 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) artiklis 5 osutatud asutus; |
| --- | --- |

a)

„riiklik pädev asutus” – nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 101 ja 102 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) artiklis 5 osutatud asutus;

| b) | „VKE” – mikro-, väike või keskmise suurusega ettevõte komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse 2003/361/EÜ (mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta) tähenduses. |
| --- | --- |

b)

„VKE” – mikro-, väike või keskmise suurusega ettevõte komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse 2003/361/EÜ (mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta) tähenduses.

8.
     
  Liikmesriik, kus peetakse käesoleva artikli kohaseid läbirääkimisi, teatab komisjonile lõike 2 punkti f ja lõike 6 kohaldamisest.

9.
     
  Komisjonile antakse vastavalt artiklile 160 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada lõigetes 2 ja 3 osutatud läbirääkimistega hõlmatud toorpiima mahtude arvestamise täiendavad eeskirjad.

10.
     
  Komisjon võib võtta vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse käesoleva artikli lõike 2 punktis f käsitletud teavitamist puudutavad vajalikud üksikasjalikud eeskirjad. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt;

Muudatusettepanek 245

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 105 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 105 b |
| | Kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega juustu pakkumise reguleerimine |
| | 1.
     
  Artiklite 106 ja 106 a alusel tunnustatud tootjaorganisatsiooni, artiklite 108 lõike 1 ja artikli 108 a alusel tunnustatud tootmisharudevahelise organisatsiooni või määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõikes 1 osutatud ettevõtjate rühma taotlusel võivad liikmesriigid kehtestada piiratud ajavahemikuks siduvad eeskirjad määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 2 lõike 1 punkti a ja b kohase kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega juustu pakkumise reguleerimise kohta. |
| | 2.
     
  Lõikes 1 osutatud eeskirjad peavad vastama lõikes 4 sätestatud tingimustele ja määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõike 2 punktis c osutatud geograafilisest piirkonnast pärinevad osalised peavad nende suhtes eelnevalt kokku leppima. Nimetatud kokkulepe sõlmitakse vähemalt kahe kolmandiku piimatootjate või nende esindajatega, kes kasutavad vähemalt kahte kolmandikku toorpiimast, millest toodetakse lõikes 1 osutatud juustu, ja vajaduse korral vähemalt kahte kolmandikku selle juustu tootjatest, kes toodavad vähemalt kaks kolmandikku juustust määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõike 2 punktis c osutatud geograafilises piirkonnas. |
| | 3.
     
  Lõike 1 kohaldamisel seoses kaitstud geograafilise tähisega juustuga on juustu spetsifikaadis märgitud toorpiima geograafiline päritolupiirkond sama kui selle juustu geograafiline piirkond, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõike 2 punktis c. |
| | 4.
     
  Lõikes 1 osutatud eeskirjad: |
| | a) | hõlmavad üksnes asjaomase toote pakkumise reguleerimist ja nende eesmärk on viia juustu pakkumine kooskõlla nõudlusega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 105 b

Kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega juustu pakkumise reguleerimine

1.
     
  Artiklite 106 ja 106 a alusel tunnustatud tootjaorganisatsiooni, artiklite 108 lõike 1 ja artikli 108 a alusel tunnustatud tootmisharudevahelise organisatsiooni või määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõikes 1 osutatud ettevõtjate rühma taotlusel võivad liikmesriigid kehtestada piiratud ajavahemikuks siduvad eeskirjad määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 2 lõike 1 punkti a ja b kohase kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega juustu pakkumise reguleerimise kohta.

2.
     
  Lõikes 1 osutatud eeskirjad peavad vastama lõikes 4 sätestatud tingimustele ja määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõike 2 punktis c osutatud geograafilisest piirkonnast pärinevad osalised peavad nende suhtes eelnevalt kokku leppima. Nimetatud kokkulepe sõlmitakse vähemalt kahe kolmandiku piimatootjate või nende esindajatega, kes kasutavad vähemalt kahte kolmandikku toorpiimast, millest toodetakse lõikes 1 osutatud juustu, ja vajaduse korral vähemalt kahte kolmandikku selle juustu tootjatest, kes toodavad vähemalt kaks kolmandikku juustust määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõike 2 punktis c osutatud geograafilises piirkonnas.

3.
     
  Lõike 1 kohaldamisel seoses kaitstud geograafilise tähisega juustuga on juustu spetsifikaadis märgitud toorpiima geograafiline päritolupiirkond sama kui selle juustu geograafiline piirkond, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõike 2 punktis c.

4.
     
  Lõikes 1 osutatud eeskirjad:

a)

hõlmavad üksnes asjaomase toote pakkumise reguleerimist ja nende eesmärk on viia juustu pakkumine kooskõlla nõudlusega;

| b) | on kohaldatavad ainult asjaomase toote suhtes; |
| --- | --- |

b)

on kohaldatavad ainult asjaomase toote suhtes;

| c) | võidakse teha siduvaks maksimaalselt kolmeks aastaks ja neid võidakse selle ajavahemiku järel taotluse alusel uuendada, nagu on osutatud lõikes 1; |
| --- | --- |

c)

võidakse teha siduvaks maksimaalselt kolmeks aastaks ja neid võidakse selle ajavahemiku järel taotluse alusel uuendada, nagu on osutatud lõikes 1;

| d) | ei kahjusta toodetega kauplemist, välja arvatud tooted, mille suhtes kohaldatakse lõikes 1 osutatud eeskirju; |
| --- | --- |

d)

ei kahjusta toodetega kauplemist, välja arvatud tooted, mille suhtes kohaldatakse lõikes 1 osutatud eeskirju;

| e) | ei puuduta asjaomase juustu esmaturustamisele järgnevaid tehinguid; |
| --- | --- |

e)

ei puuduta asjaomase juustu esmaturustamisele järgnevaid tehinguid;

| f) | lubada hindade kindlaksmääramist, sealhulgas juhul, kui hinnad määratakse juhindumiseks või soovitusena; |
| --- | --- |

f)

lubada hindade kindlaksmääramist, sealhulgas juhul, kui hinnad määratakse juhindumiseks või soovitusena;

| g) | need ei muuda kättesaamatuks ülemäära suurt osa asjaomasest tootest, mis muidu oleks kättesaadav; |
| --- | --- |

g)

need ei muuda kättesaamatuks ülemäära suurt osa asjaomasest tootest, mis muidu oleks kättesaadav;

| h) | ei põhjusta diskrimineerimist, ei takista uute ettevõtete tulekut turule ega mõjuta negatiivselt väiketootjaid, |
| --- | --- |

h)

ei põhjusta diskrimineerimist, ei takista uute ettevõtete tulekut turule ega mõjuta negatiivselt väiketootjaid,

| i) | aitavad kaasa asjaomase toote kvaliteedi säilitamisele ja/või arendamisele; |
| --- | --- |

i)

aitavad kaasa asjaomase toote kvaliteedi säilitamisele ja/või arendamisele;

| j) | ei piira artikli 105 a kohaldamist. |
| --- | --- |

j)

ei piira artikli 105 a kohaldamist.

5.
     
  Lõikes 1 osutatud eeskirjad avaldatakse asjaomase liikmesriigi ametlikus väljaandes.

6.
     
  Liikmesriigid viivad läbi kontrolle, et tagada lõikes 4 sätestatud tingimuste järgimine, ja juhul kui pädevad riiklikud asutused avastavad, et neid tingimusi ei ole järgitud, tühistavad lõikes 1 osutatud eeskirjad.

7.
     
  Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamata lõikes 1 osutatud eeskirjade vastuvõtmisest. Komisjon teavitab liikmesriike eelnimetatud eeskirjadest teatamistest.

8.
     
  Komisjon võib igal ajal võtta vastu rakendusakte, kus nõutakse, et liikmesriik peab kehtetuks tunnistama lõike 1 kohaselt vastu võetud eeskirjad, kui komisjon jõuab järeldusele, et need eeskirjad ei vasta lõikes 4 sätestatud tingimustele, takistavad või moonutavad konkurentsi olulisel osal siseturust või takistavad vaba kaubandust või seavad ohtu ELi toimimise lepingu artikli 39 eesmärkide saavutamise.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikeid 2 või 3 kohaldamata.

Muudatusettepanek 246

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 106

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 106 | Artikkel 106 |
| Tootjaorganisatsioonid | Tootjaorganisatsioonid |
| Liikmesriigid tunnustavad taotluse korral tootjaorganisatsioone, mis: | Liikmesriigid tunnustavad taotluse korral tootjaorganisatsioone, mis: |
| a) | koosnevad
  tootjatest
  , kes kuuluvad artikli 1 lõikes 2 loetletud mis tahes sektorisse; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 106

Artikkel 106

Tootjaorganisatsioonid

Tootjaorganisatsioonid

Liikmesriigid tunnustavad taotluse korral tootjaorganisatsioone, mis:

Liikmesriigid tunnustavad taotluse korral tootjaorganisatsioone, mis:

a)

koosnevad
  tootjatest
  , kes kuuluvad artikli 1 lõikes 2 loetletud mis tahes sektorisse;

| a) | koosnevad
  põllumajandustootjatest
  , kes kuuluvad artikli 1 lõikes 2 loetletud mis tahes sektorisse
  , ja on nende kontrolli all
  ; |
| --- | --- |

a)

koosnevad
  põllumajandustootjatest
  , kes kuuluvad artikli 1 lõikes 2 loetletud mis tahes sektorisse
  , ja on nende kontrolli all
  ;

| b) | on asutatud
  tootjate
  algatusel; |
| --- | --- |

b)

on asutatud
  tootjate
  algatusel;

| b) | on asutatud
  põllumajandustootjate
  algatusel; |
| --- | --- |

b)

on asutatud
  põllumajandustootjate
  algatusel;

| c) | järgivad konkreetset eesmärki, mis
  võib
  hõlmata
  vähemalt
  ühte järgmistest eesmärkidest: |
| --- | --- |

c)

järgivad konkreetset eesmärki, mis
  võib
  hõlmata
  vähemalt
  ühte järgmistest eesmärkidest:

| c) | järgivad konkreetset eesmärki,
  millega on hõlmatud vähemalt üks punktides i, ii või iii loetletud eesmärkidest ja
  mis
  võivad
  hõlmata ühte
  või mitut
  järgmistest
  muudest
  eesmärkidest: |
| --- | --- |

c)

järgivad konkreetset eesmärki,
  millega on hõlmatud vähemalt üks punktides i, ii või iii loetletud eesmärkidest ja
  mis
  võivad
  hõlmata ühte
  või mitut
  järgmistest
  muudest
  eesmärkidest:

| | i) | selle tagamine, et tootmine kavandatakse ja kohandatakse vastavalt nõudmisele, eriti kvaliteedi ja kvantiteedi osas; |
| --- | --- | --- |

i)

selle tagamine, et tootmine kavandatakse ja kohandatakse vastavalt nõudmisele, eriti kvaliteedi ja kvantiteedi osas;

| | i) | selle tagamine, et tootmine kavandatakse ja kohandatakse vastavalt nõudmisele, eriti kvaliteedi ja kvantiteedi osas; |
| --- | --- | --- |

i)

selle tagamine, et tootmine kavandatakse ja kohandatakse vastavalt nõudmisele, eriti kvaliteedi ja kvantiteedi osas;

| | ii) | tarnete koondamine ja liikmete toodete turustamine; |
| --- | --- | --- |

ii)

tarnete koondamine ja liikmete toodete turustamine;

| | ii) | tarnete koondamine ja liikmete toodete turustamine
  , eelkõige otsemüügi kaudu
  ; |
| --- | --- | --- |

ii)

tarnete koondamine ja liikmete toodete turustamine
  , eelkõige otsemüügi kaudu
  ;

| | iii) | tootmiskulude optimeerimine ja omahindade tasakaalustamine; |
| --- | --- | --- |

iii)

tootmiskulude optimeerimine ja omahindade tasakaalustamine;

| | iii) | tootmiskulude optimeerimine ja omahindade tasakaalustamine
  , eelkõige seoses investeerimiskulude eest saadud hüvitisega sellistes valdkondades, nagu keskkond ja loomade heaolu, ning panustamine tarbijatele mõistlike hindade pakkumisse
  ; |
| --- | --- | --- |

iii)

tootmiskulude optimeerimine ja omahindade tasakaalustamine
  , eelkõige seoses investeerimiskulude eest saadud hüvitisega sellistes valdkondades, nagu keskkond ja loomade heaolu, ning panustamine tarbijatele mõistlike hindade pakkumisse
  ;

| | iv) | säästvate tootmismeetodite ja
  turuarengute
  uuringute tegemine; |
| --- | --- | --- |

iv)

säästvate tootmismeetodite ja
  turuarengute
  uuringute tegemine;

| | iv) | säästvate tootmismeetodite
  , uuenduslike tavade, majanduskonkurentsi
  ja
  turu arengu
  uuringute tegemine
  ja vastavate algatuste väljatöötamine
  ; |
| --- | --- | --- |

iv)

säästvate tootmismeetodite
  , uuenduslike tavade, majanduskonkurentsi
  ja
  turu arengu
  uuringute tegemine
  ja vastavate algatuste väljatöötamine
  ;

| | v) | keskkonnasäästlike viljelustavade ja tootmistehnoloogia kasutamise edendamine
  ning
  selleks tehnilise abi osutamine; |
| --- | --- | --- |

v)

keskkonnasäästlike viljelustavade ja tootmistehnoloogia kasutamise edendamine
  ning
  selleks tehnilise abi osutamine;

| | v) | keskkonnasäästlike viljelustavade ja tootmistehnoloogia
  ning usaldusväärsete loomade heaolu tagamise tavade ja tehnika
  kasutamise edendamine
  ja
  selleks tehnilise abi osutamine; |
| --- | --- | --- |

v)

keskkonnasäästlike viljelustavade ja tootmistehnoloogia
  ning usaldusväärsete loomade heaolu tagamise tavade ja tehnika
  kasutamise edendamine
  ja
  selleks tehnilise abi osutamine;

| | v a) | tootmisstandardite kasutamise edendamine ja selleks tehnilise abi osutamine, tootekvaliteedi parandamine ja kaitstud päritolunimetuse, geograafilise tähise või riikliku kvaliteedimärgisega toodete arendamine; |
| --- | --- | --- |

v a)

tootmisstandardite kasutamise edendamine ja selleks tehnilise abi osutamine, tootekvaliteedi parandamine ja kaitstud päritolunimetuse, geograafilise tähise või riikliku kvaliteedimärgisega toodete arendamine;

| | v b) | liidu või riiklikest eeskirjadest karmimate tootmiseeskirjade kehtestamine; |
| --- | --- | --- |

v b)

liidu või riiklikest eeskirjadest karmimate tootmiseeskirjade kehtestamine;

| vi) | kõrvalsaaduste ja jäätmete käitlemine, eelkõige vee, mulla ja maastiku kaitseks ning bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks või arendamiseks
  ning |
| --- | --- |

vi)

kõrvalsaaduste ja jäätmete käitlemine, eelkõige vee, mulla ja maastiku kaitseks ning bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks või arendamiseks
  ning

| | vi) | kõrvalsaaduste ja jäätmete käitlemine, eelkõige vee, mulla ja maastiku kaitseks ning bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks või arendamiseks; |
| --- | --- | --- |

vi)

kõrvalsaaduste ja jäätmete käitlemine, eelkõige vee, mulla ja maastiku kaitseks ning bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks või arendamiseks;

| vii) | loodusvarade säästvase kasutamisse ja kliimamuutuste leevendamisse panustamine; |
| --- | --- |

vii)

loodusvarade säästvase kasutamisse ja kliimamuutuste leevendamisse panustamine;

| | vii) | loodusvarade säästvasse kasutamisse ja kliimamuutuste leevendamisse panustamine; |
| --- | --- | --- |

vii)

loodusvarade säästvasse kasutamisse ja kliimamuutuste leevendamisse panustamine;

| | vii a) | reklaami ja turustamise algatuste ettevalmistamine; |
| --- | --- | --- |

vii a)

reklaami ja turustamise algatuste ettevalmistamine;

| | vii b) | määruse (EL) nr [...](Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) artiklis 37 osutatud ühisfondide haldamine; |
| --- | --- | --- |

vii b)

määruse (EL) nr [...](Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) artiklis 37 osutatud ühisfondide haldamine;

| | vii c) | kriiside ennetamise ja ohjamise vahendite rakendamine, eelkõige eraladustamise, töötlemise, müügiedenduse ja müügikampaaniate kaudu ning viimase väljapääsuna turult kõrvaldamise kaudu; |
| --- | --- | --- |

vii c)

kriiside ennetamise ja ohjamise vahendite rakendamine, eelkõige eraladustamise, töötlemise, müügiedenduse ja müügikampaaniate kaudu ning viimase väljapääsuna turult kõrvaldamise kaudu;

| | vii d) | futuuriturgude ja kindlustussüsteemide kasutamiseks vajaliku tehnilise abi andmine; |
| --- | --- | --- |

vii d)

futuuriturgude ja kindlustussüsteemide kasutamiseks vajaliku tehnilise abi andmine;

| | vii e) | läbirääkimiste pidamine enda nimel või vastavalt vajadusele oma liikmete nimel tarnelepingute kohta koos tootmisahela eelmise etapi sektori ettevõtjatega; |
| --- | --- | --- |

vii e)

läbirääkimiste pidamine enda nimel või vastavalt vajadusele oma liikmete nimel tarnelepingute kohta koos tootmisahela eelmise etapi sektori ettevõtjatega;

| | vii f) | läbirääkimiste pidamine enda nimel või vajaduse korral oma liikmete nimel, põllumajandustoodete ja -toiduainete tarnelepingute kohta koos tootmisahela järgmise etapi sektori ettevõtjatega; |
| --- | --- | --- |

vii f)

läbirääkimiste pidamine enda nimel või vajaduse korral oma liikmete nimel, põllumajandustoodete ja -toiduainete tarnelepingute kohta koos tootmisahela järgmise etapi sektori ettevõtjatega;

| d) | asjaomasel turul valitseva seisundi puudumine, välja arvatud juhul, kui see on vajalik aluslepingu artikli 39 eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

d)

asjaomasel turul valitseva seisundi puudumine, välja arvatud juhul, kui see on vajalik aluslepingu artikli 39 eesmärkide saavutamiseks.

| d a) | niisuguste toodete turustamine, mis on aluslepingu I lisas osutatud CN-koodi ex 22.08 alt välja jäetud, tingimusel et selliste I lisaga hõlmamata toodete müügi osakaal ei ületa 49 % kogu turustamismahust, ilma et see põhjustaks ametliku seisundi kaotust tunnustatud põllumajandussektori tootjaorganisatsioonina. |
| --- | --- |

d a)

niisuguste toodete turustamine, mis on aluslepingu I lisas osutatud CN-koodi ex 22.08 alt välja jäetud, tingimusel et selliste I lisaga hõlmamata toodete müügi osakaal ei ületa 49 % kogu turustamismahust, ilma et see põhjustaks ametliku seisundi kaotust tunnustatud põllumajandussektori tootjaorganisatsioonina.

Muudatusettepanek 247

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 106 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 106 a |
| | Tootjaorganisatsioonide põhikiri |
| | 1.
     
  Tootjaorganisatsiooni põhikiri nõuab selle tootjatest liikmetelt eelkõige: |
| | a) | tootjaorganisatsioonis vastu võetud eeskirjade kohaldamist, mis käsitlevad aruandlust toodangu kohta, toodangut, turustamist ja keskkonnakaitset; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 106 a

Tootjaorganisatsioonide põhikiri

1.
     
  Tootjaorganisatsiooni põhikiri nõuab selle tootjatest liikmetelt eelkõige:

a)

tootjaorganisatsioonis vastu võetud eeskirjade kohaldamist, mis käsitlevad aruandlust toodangu kohta, toodangut, turustamist ja keskkonnakaitset;

| b) | kuulumist üksnes ühte tootjaorganisatsiooni, kuid asjaomane liikmesriik võib teha erandeid põhjendatud juhtudel, kus põllumajandustootjatel on kaks tootmisüksust, mis asuvad eri geograafilistes piirkondades; |
| --- | --- |

b)

kuulumist üksnes ühte tootjaorganisatsiooni, kuid asjaomane liikmesriik võib teha erandeid põhjendatud juhtudel, kus põllumajandustootjatel on kaks tootmisüksust, mis asuvad eri geograafilistes piirkondades;

| c) | tootjaorganisatsiooni poolt statistilistel eesmärkidel nõutava teabe esitamist, eriti viljeluspiirkondade, toodangu, saagikuse ja otsemüügi kohta. |
| --- | --- |

c)

tootjaorganisatsiooni poolt statistilistel eesmärkidel nõutava teabe esitamist, eriti viljeluspiirkondade, toodangu, saagikuse ja otsemüügi kohta.

2.
     
  Tootjaorganisatsiooni põhikirjas sätestatakse samuti:

| a) | lõikes 1 osutatud eeskirjade kindlaksmääramise, vastuvõtmise ja muutmise kord; |
| --- | --- |

a)

lõikes 1 osutatud eeskirjade kindlaksmääramise, vastuvõtmise ja muutmise kord;

| b) | liikmete kohustus maksta tootjaorganisatsiooni rahastamiseks vajalikku rahalist toetust; |
| --- | --- |

b)

liikmete kohustus maksta tootjaorganisatsiooni rahastamiseks vajalikku rahalist toetust;

| c) | eeskirjad, mis võimaldavad tootjaliikmetel demokraatlikult kontrollida oma organisatsiooni ja selle otsuseid; |
| --- | --- |

c)

eeskirjad, mis võimaldavad tootjaliikmetel demokraatlikult kontrollida oma organisatsiooni ja selle otsuseid;

| d) | sanktsioonid põhikirjajärgsete kohustuste täitmata jätmise, eelkõige rahalise toetuse maksmata jätmise ja tootjaorganisatsiooni eeskirjade rikkumise eest; |
| --- | --- |

d)

sanktsioonid põhikirjajärgsete kohustuste täitmata jätmise, eelkõige rahalise toetuse maksmata jätmise ja tootjaorganisatsiooni eeskirjade rikkumise eest;

| e) | uute liikmete vastuvõtmise eeskirjad, sealhulgas minimaalne liikmesuse periood, mis ei või olla lühem kui üks aasta; |
| --- | --- |

e)

uute liikmete vastuvõtmise eeskirjad, sealhulgas minimaalne liikmesuse periood, mis ei või olla lühem kui üks aasta;

| f) | organisatsiooni toimimiseks vajalikud raamatupidamis- ja eelarve-eeskirjad. |
| --- | --- |

f)

organisatsiooni toimimiseks vajalikud raamatupidamis- ja eelarve-eeskirjad.

3.
     
  Tootjaorganisatsioonid tegutsevad majanduslikes küsimustes oma pädevuse piirides oma liikmete nimel ja nende huvides, olenemata sellest, kas vastavate toodete omandiõigus on põllumajandustootjatelt tootjaorganisatsioonile üle antud või mitte.

Muudatusettepanek 248

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 106 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 106 b |
| | Tootjaorganisatsioonide tunnustamine |
| | 1.
     
  Liikmesriigid tunnustavad tootjaorganisatsioonidena kõiki sellist tunnustamist taotlevaid juriidilisi isikuid või juriidiliste isikute selgelt määratletud osi, tingimusel et nad: |
| | a) | vastavad artikli 106 punktides b ja c sätestatud nõuetele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 106 b

Tootjaorganisatsioonide tunnustamine

1.
     
  Liikmesriigid tunnustavad tootjaorganisatsioonidena kõiki sellist tunnustamist taotlevaid juriidilisi isikuid või juriidiliste isikute selgelt määratletud osi, tingimusel et nad:

a)

vastavad artikli 106 punktides b ja c sätestatud nõuetele;

| b) | neil on miinimumarv liikmeid ja/või nad tagavad oma tegutsemispiirkonnas turustatava toodangu miinimumkoguse, mille kehtestab asjaomane liikmesriik; |
| --- | --- |

b)

neil on miinimumarv liikmeid ja/või nad tagavad oma tegutsemispiirkonnas turustatava toodangu miinimumkoguse, mille kehtestab asjaomane liikmesriik;

| c) | esitavad tegevuste nõuetekohase elluviimise kohta piisavaid tagatisi nii kestuse kui ka tõhususe, inimressursi, seadmete ja tehnika liikmete kasutusse andmise ja pakkumise koondamise seisukohast lähtudes; |
| --- | --- |

c)

esitavad tegevuste nõuetekohase elluviimise kohta piisavaid tagatisi nii kestuse kui ka tõhususe, inimressursi, seadmete ja tehnika liikmete kasutusse andmise ja pakkumise koondamise seisukohast lähtudes;

| d) | neil on käesoleva lõike punktidega a, b ja c vastavuses olev põhikiri. |
| --- | --- |

d)

neil on käesoleva lõike punktidega a, b ja c vastavuses olev põhikiri.

2.
     
  Liikmesriik võib otsustada, et enne 1. jaanuari 2014 siseriikliku õiguse alusel tunnustatud tootjaorganisatsioone, mis vastavad käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tingimustele, käsitatakse artikli 106 kohaselt tunnustatud tootjaorganisatsioonidena.

3.
     
  Tootjaorganisatsioone, keda siseriikliku õiguse alusel tunnustati enne 1. jaanuari 2014 ja mis ei vasta käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tingimustele, võivad jätkata oma tegevust kooskõlas siseriikliku õigusega kuni 1. jaanuarini 2015.

4.
     
  Liikmesriigid:

| a) | otsustavad tootjaorganisatsioonile tunnustuse andmise üle nelja kuu jooksul alates taotluse ja kõigi asjakohaste lisadokumentide esitamisest, taotlus esitatakse liikmesriigis, kus asub organisatsiooni peakorter; |
| --- | --- |

a)

otsustavad tootjaorganisatsioonile tunnustuse andmise üle nelja kuu jooksul alates taotluse ja kõigi asjakohaste lisadokumentide esitamisest, taotlus esitatakse liikmesriigis, kus asub organisatsiooni peakorter;

| b) | kontrollivad enda määratud ajavahemiku järel, kas tunnustatud tootjate organisatsioonid vastavad käesoleva peatüki sätetele; |
| --- | --- |

b)

kontrollivad enda määratud ajavahemiku järel, kas tunnustatud tootjate organisatsioonid vastavad käesoleva peatüki sätetele;

| c) | nõuetele mittevastavuse või eeskirjade eiramise korral käesolevas peatükis ette nähtud meetmete rakendamisel, määravad neile organisatsioonidele ja liitudele asjakohase ettenähtud karistuse ning vajadusel otsustavad, kas tühistada tunnustamine; |
| --- | --- |

c)

nõuetele mittevastavuse või eeskirjade eiramise korral käesolevas peatükis ette nähtud meetmete rakendamisel, määravad neile organisatsioonidele ja liitudele asjakohase ettenähtud karistuse ning vajadusel otsustavad, kas tühistada tunnustamine;

| d) | teavitama komisjoni kord aastas ja hiljemalt 31. märtsiks igast eelmise kalendriaasta jooksul tehtud otsusest tunnustuse andmise, selle andmisest keeldumise või selle tühistamise kohta. |
| --- | --- |

d)

teavitama komisjoni kord aastas ja hiljemalt 31. märtsiks igast eelmise kalendriaasta jooksul tehtud otsusest tunnustuse andmise, selle andmisest keeldumise või selle tühistamise kohta.

Muudatusettepanek 249

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 106 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 106 c |
| | Tegevuse edasiandmine |
| | Liikmesriigid võivad lubada tunnustatud tootjaorganisatsioonil või tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidul anda oma mis tahes ülesandeid (v. a tootmine) allhankijatele, sealhulgas tütarettevõtjatele, tingimusel et ta esitab asjaomasele liikmesriigile piisavad tõendid selle kohta, et selline tegevus on kõnealuse tootjaorganisatsiooni või tootjaorganisatsioonide liidu eesmärkide saavutamiseks asjakohane ja tootjaorganisatsioon või tootjaorganisatsioonide liit vastutab endiselt allhankijale usaldatud tegevuse teostamise ning tegevuse ärilise korralduse üldise kontrolli ja järelevalve eest. Eelkõige peab organisatsioonile või liidule jääma õigus anda oma allhankijale kohustuslikke juhiseid talle usaldatud tegevuse kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 106 c

Tegevuse edasiandmine

Liikmesriigid võivad lubada tunnustatud tootjaorganisatsioonil või tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidul anda oma mis tahes ülesandeid (v. a tootmine) allhankijatele, sealhulgas tütarettevõtjatele, tingimusel et ta esitab asjaomasele liikmesriigile piisavad tõendid selle kohta, et selline tegevus on kõnealuse tootjaorganisatsiooni või tootjaorganisatsioonide liidu eesmärkide saavutamiseks asjakohane ja tootjaorganisatsioon või tootjaorganisatsioonide liit vastutab endiselt allhankijale usaldatud tegevuse teostamise ning tegevuse ärilise korralduse üldise kontrolli ja järelevalve eest. Eelkõige peab organisatsioonile või liidule jääma õigus anda oma allhankijale kohustuslikke juhiseid talle usaldatud tegevuse kohta.

Muudatusettepanek 250

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 107

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 107 | Artikkel 107 |
| Tootjaorganisatsioonide liidud | Tootjaorganisatsioonide liidud |
| Liikmesriigid
  tunnustavad taotluse korral
  artikli 1 lõikes 2 loetletud
  mis tahes
  sektorisse kuuluvaid tootjaorganisatsioonide liite, mis on asutatud tootjaorganisatsioonide algatusel. | Liikmesriigid
  võivad tunnustada
  artikli 1 lõikes 2 loetletud
  konkreetsesse
  sektorisse kuuluvaid tootjaorganisatsioonide liite, mis on asutatud tootjaorganisatsioonide algatusel. |
| Vastavalt artikli 114 kohaselt vastuvõetud eeskirjadele võivad tootjaorganisatsioonide liidud teostada tootjaorganisatsioonide liitude kõiki tegevusi ja funktsioone. | Vastavalt artikli 114 kohaselt vastuvõetud eeskirjadele võivad tootjaorganisatsioonide liidud teostada tootjaorganisatsioonide liitude kõiki tegevusi ja funktsioone. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 107

Artikkel 107

Tootjaorganisatsioonide liidud

Tootjaorganisatsioonide liidud

Liikmesriigid
  tunnustavad taotluse korral
  artikli 1 lõikes 2 loetletud
  mis tahes
  sektorisse kuuluvaid tootjaorganisatsioonide liite, mis on asutatud tootjaorganisatsioonide algatusel.

Liikmesriigid
  võivad tunnustada
  artikli 1 lõikes 2 loetletud
  konkreetsesse
  sektorisse kuuluvaid tootjaorganisatsioonide liite, mis on asutatud tootjaorganisatsioonide algatusel.

Vastavalt artikli 114 kohaselt vastuvõetud eeskirjadele võivad tootjaorganisatsioonide liidud teostada tootjaorganisatsioonide liitude kõiki tegevusi ja funktsioone.

Vastavalt artikli 114 kohaselt vastuvõetud eeskirjadele võivad tootjaorganisatsioonide liidud teostada tootjaorganisatsioonide liitude kõiki tegevusi ja funktsioone.

Muudatusettepanek 251

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 108

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 108 | Artikkel 108 |
| Tootmisharudevahelised organisatsioonid | Tootmisharudevahelised organisatsioonid |
| 1.   Liikmesriigid
  tunnustavad taotluse korral
  artikli 1 lõikes 2 loetletud mis tahes sektorisse kuuluvaid tootmisharudevahelisi organisatsioone, mis: | 1.   Liikmesriigid
  võivad tunnustada
  artikli 1 lõikes 2 loetletud mis tahes sektorisse kuuluvaid tootmisharudevahelisi organisatsioone, mis
  on tunnustamist ametlikult taotlenud ning mis
  : |
| a) | koosnevad ühes või mitmes sektoris toodete tootmise
  , kaubanduse ja/või töötlemisega
  seotud majandustegevuse esindajatest; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 108

Artikkel 108

Tootmisharudevahelised organisatsioonid

Tootmisharudevahelised organisatsioonid

1.   Liikmesriigid
  tunnustavad taotluse korral
  artikli 1 lõikes 2 loetletud mis tahes sektorisse kuuluvaid tootmisharudevahelisi organisatsioone, mis:

1.   Liikmesriigid
  võivad tunnustada
  artikli 1 lõikes 2 loetletud mis tahes sektorisse kuuluvaid tootmisharudevahelisi organisatsioone, mis
  on tunnustamist ametlikult taotlenud ning mis
  :

a)

koosnevad ühes või mitmes sektoris toodete tootmise
  , kaubanduse ja/või töötlemisega
  seotud majandustegevuse esindajatest;

| a) | koosnevad ühes või mitmes sektoris toodete tootmise
  ja vähemalt ühe järgmise tarneahela etapiga
  seotud majandustegevuse esindajatest
  : töötlemine või kauplemine, sealhulgas levitamine
  ; |
| --- | --- |

a)

koosnevad ühes või mitmes sektoris toodete tootmise
  ja vähemalt ühe järgmise tarneahela etapiga
  seotud majandustegevuse esindajatest
  : töötlemine või kauplemine, sealhulgas levitamine
  ;

| b) | on moodustatud kõigi või osa liikmesorganisatsioonide või -liitude algatusel; |
| --- | --- |

b)

on moodustatud kõigi või osa liikmesorganisatsioonide või -liitude algatusel;

| b) | on moodustatud kõigi või osa liikmesorganisatsioonide või -liitude algatusel; |
| --- | --- |

b)

on moodustatud kõigi või osa liikmesorganisatsioonide või -liitude algatusel;

| b a) | puudutavad tooteid või tooterühmi, mis on varem tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide poolt hõlmamata; |
| --- | --- |

b a)

puudutavad tooteid või tooterühmi, mis on varem tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide poolt hõlmamata;

| c) | järgivad konkreetset eesmärki, millega võib olla hõlmatud
  vähemalt
  üks järgmistest eesmärkidest: |
| --- | --- |

c)

järgivad konkreetset eesmärki, millega võib olla hõlmatud
  vähemalt
  üks järgmistest eesmärkidest:

| c) | järgivad konkreetset eesmärki,
  võttes arvesse oma liikmete ja tarbijate huve,
  millega võib olla hõlmatud
  eeskätt
  üks järgmistest eesmärkidest: |
| --- | --- |

c)

järgivad konkreetset eesmärki,
  võttes arvesse oma liikmete ja tarbijate huve,
  millega võib olla hõlmatud
  eeskätt
  üks järgmistest eesmärkidest:

| | i) | tootmise ja turuga seotud teadlikkuse ja läbipaistvuse suurendamine, sealhulgas statistilised andmed hindade, mahtude ja eelnevalt sõlmitud lepingute kestuse kohta, ning analüüsid võimalike edasiste turusuundumuste kohta piirkondlikul
  või
  riiklikul tasandil; |
| --- | --- | --- |

i)

tootmise ja turuga seotud teadlikkuse ja läbipaistvuse suurendamine, sealhulgas statistilised andmed hindade, mahtude ja eelnevalt sõlmitud lepingute kestuse kohta, ning analüüsid võimalike edasiste turusuundumuste kohta piirkondlikul
  või
  riiklikul tasandil;

| | i) | tootmise ja turuga seotud teadlikkuse ja läbipaistvuse suurendamine, sealhulgas statistilised andmed
  tootmiskulude ja
  hindade
  kohta
  ,
  vajaduse korral koos hinnanäitajatega,
  mahtude ja eelnevalt sõlmitud lepingute kestuse kohta, ning analüüsid võimalike edasiste turusuundumuste kohta piirkondlikul, riiklikul
  või rahvusvahelisel
  tasandil; |
| --- | --- | --- |

i)

tootmise ja turuga seotud teadlikkuse ja läbipaistvuse suurendamine, sealhulgas statistilised andmed
  tootmiskulude ja
  hindade
  kohta
  ,
  vajaduse korral koos hinnanäitajatega,
  mahtude ja eelnevalt sõlmitud lepingute kestuse kohta, ning analüüsid võimalike edasiste turusuundumuste kohta piirkondlikul, riiklikul
  või rahvusvahelisel
  tasandil;

| | i a) | tootmispotentsiaali prognoositavuse ja hindade turul registreerimise hõlbustamine; |
| --- | --- | --- |

i a)

tootmispotentsiaali prognoositavuse ja hindade turul registreerimise hõlbustamine;

| ii) | toodete turuletoomise parema koordineerimise toetamine, eelkõige turu-uuringute abil; |
| --- | --- |

ii)

toodete turuletoomise parema koordineerimise toetamine, eelkõige turu-uuringute abil;

| | ii) | toodete turuletoomise parema koordineerimise toetamine, eelkõige turu-uuringute abil; |
| --- | --- | --- |

ii)

toodete turuletoomise parema koordineerimise toetamine, eelkõige turu-uuringute abil;

| | ii a) | potentsiaalsete eksporditurgude uurimine; |
| --- | --- | --- |

ii a)

potentsiaalsete eksporditurgude uurimine;

| iii) | liidu eeskirjadele vastavate standardsete lepinguvormide koostamine; |
| --- | --- |

iii)

liidu eeskirjadele vastavate standardsete lepinguvormide koostamine;

| | iii) | liidu eeskirjadele vastavate standardsete lepinguvormide koostamine
  põllumajandustoodete müügiks ostjatele ja/või töödeldud toodete tarnimiseks turustajatele ja jaemüüjatele, võttes arvesse vajadust saavutada õiglased konkurentsitingimused ja vältida turumoonutusi, ilma et see piiraks artiklites 104 a ja 113 a ette nähtud sätteid
  ; |
| --- | --- | --- |

iii)

liidu eeskirjadele vastavate standardsete lepinguvormide koostamine
  põllumajandustoodete müügiks ostjatele ja/või töödeldud toodete tarnimiseks turustajatele ja jaemüüjatele, võttes arvesse vajadust saavutada õiglased konkurentsitingimused ja vältida turumoonutusi, ilma et see piiraks artiklites 104 a ja 113 a ette nähtud sätteid
  ;

| iv) | toodete potentsiaali täielikum ärakasutamine; |
| --- | --- |

iv)

toodete potentsiaali täielikum ärakasutamine;

| | iv) | toodete potentsiaali täielikum ärakasutamine
  , sealhulgas turustusvõimaluste tasemel, ja algatuste arendamine, et tugevdada majanduse konkurentsivõimet ja innovatsiooni
  ; |
| --- | --- | --- |

iv)

toodete potentsiaali täielikum ärakasutamine
  , sealhulgas turustusvõimaluste tasemel, ja algatuste arendamine, et tugevdada majanduse konkurentsivõimet ja innovatsiooni
  ;

| v) | teabe kogumine ja uuringute teostamine, et tõhustada, parandada ja kohandada tootmist turunõuete ning tarbijate eelistuste ja ootustega, eriti seoses tootekvaliteedi, sealhulgas kaitstud päritolunimetusega ja kaitstud geograafilise tähisega toodete konkreetsed omadused, ning keskkonnakaitsega; |
| --- | --- |

v)

teabe kogumine ja uuringute teostamine, et tõhustada, parandada ja kohandada tootmist turunõuete ning tarbijate eelistuste ja ootustega, eriti seoses tootekvaliteedi, sealhulgas kaitstud päritolunimetusega ja kaitstud geograafilise tähisega toodete konkreetsed omadused, ning keskkonnakaitsega;

| | v) | teabe kogumine ja uuringute teostamine, et
  uuendada,
  tõhustada, parandada ja kohandada tootmist
  ja vajaduse korral töötlemist ja/või turustamist
  turunõuete ning tarbijate eelistuste ja ootustega, eriti seoses tootekvaliteedi, sealhulgas kaitstud päritolunimetusega ja kaitstud geograafilise tähisega toodete konkreetsed omadused, ning keskkonnakaitsega; |
| --- | --- | --- |

v)

teabe kogumine ja uuringute teostamine, et
  uuendada,
  tõhustada, parandada ja kohandada tootmist
  ja vajaduse korral töötlemist ja/või turustamist
  turunõuete ning tarbijate eelistuste ja ootustega, eriti seoses tootekvaliteedi, sealhulgas kaitstud päritolunimetusega ja kaitstud geograafilise tähisega toodete konkreetsed omadused, ning keskkonnakaitsega;

| vi) | võimaluste otsimine
  loomatervishoiutoodete või taimekaitsevahendite
  ja
  muude lisandite
  kasutamise piiramiseks ning
  tootekvaliteedi
  säilitamise
  ja mulla ning vee kaitse
  tagamiseks
  ; |
| --- | --- |

vi)

võimaluste otsimine
  loomatervishoiutoodete või taimekaitsevahendite
  ja
  muude lisandite
  kasutamise piiramiseks ning
  tootekvaliteedi
  säilitamise
  ja mulla ning vee kaitse
  tagamiseks
  ;

| | vi) | loomatervishoiutoodete või taimekaitsevahendite
  kasutamise piiramine,
  muude lisandite
  parem haldamine,
  tootekvaliteedi
  säilitamine
  ja mulla ning vee kaitse
  tagamine, toiduohutuse suurendamine, eelkõige toodete jälgitavuse kaudu, ning loomade tervishoiu ja heaolu parandamine
  ; |
| --- | --- | --- |

vi)

loomatervishoiutoodete või taimekaitsevahendite
  kasutamise piiramine,
  muude lisandite
  parem haldamine,
  tootekvaliteedi
  säilitamine
  ja mulla ning vee kaitse
  tagamine, toiduohutuse suurendamine, eelkõige toodete jälgitavuse kaudu, ning loomade tervishoiu ja heaolu parandamine
  ;

| vii) | kõigil
  tootmis-
  ja turustamisetappidel kasutatavate tootekvaliteedi parandamise meetodite ja vahendite arendamine; |
| --- | --- |

vii)

kõigil
  tootmis-
  ja turustamisetappidel kasutatavate tootekvaliteedi parandamise meetodite ja vahendite arendamine;

| | vii) | kõigil
  tootmisetappidel
  ja
  vajaduse korral töötlemis- ja/või
  turustamisetappidel kasutatavate tootekvaliteedi parandamise meetodite ja vahendite arendamine; |
| --- | --- | --- |

vii)

kõigil
  tootmisetappidel
  ja
  vajaduse korral töötlemis- ja/või
  turustamisetappidel kasutatavate tootekvaliteedi parandamise meetodite ja vahendite arendamine;

| | vii a) | pakendamise ja esitusviisi minimaalsete kvaliteediomaduste ja miinimumnormide kindlaksmääramine; |
| --- | --- | --- |

vii a)

pakendamise ja esitusviisi minimaalsete kvaliteediomaduste ja miinimumnormide kindlaksmääramine;

| viii) | mahepõllumajanduse
  , samuti
  päritolunimetuste, kvaliteedimärkide ja geograafiliste tähiste
  potentsiaali kasutamine, kaitsmine ja edendamine
  ; |
| --- | --- |

viii)

mahepõllumajanduse
  , samuti
  päritolunimetuste, kvaliteedimärkide ja geograafiliste tähiste
  potentsiaali kasutamine, kaitsmine ja edendamine
  ;

| | viii) | kõikide meetmete kasutusele võtmine
  mahepõllumajanduse
  ning
  päritolunimetuste, kvaliteedimärkide ja geograafiliste tähiste
  kaitsmiseks, hoidmiseks ja edendamiseks
  ; |
| --- | --- | --- |

viii)

kõikide meetmete kasutusele võtmine
  mahepõllumajanduse
  ning
  päritolunimetuste, kvaliteedimärkide ja geograafiliste tähiste
  kaitsmiseks, hoidmiseks ja edendamiseks
  ;

| ix) | integreeritud ja jätkusuutlikku tootmist või muid keskkonnasäästlikke tootmismeetoditeid käsitlevate teadusuuringute edendamine ja teostamine; |
| --- | --- |

ix)

integreeritud ja jätkusuutlikku tootmist või muid keskkonnasäästlikke tootmismeetoditeid käsitlevate teadusuuringute edendamine ja teostamine;

| | ix) | integreeritud ja jätkusuutlikku tootmist või muid keskkonnasäästlikke tootmismeetoditeid käsitlevate teadusuuringute edendamine ja teostamine; |
| --- | --- | --- |

ix)

integreeritud ja jätkusuutlikku tootmist või muid keskkonnasäästlikke tootmismeetoditeid käsitlevate teadusuuringute edendamine ja teostamine;

| x) | toodete
  tervisliku
  tarbimise soodustamine
  ning
  alkoholi kuritarvitamisega seotud ohtudest teavitamine; |
| --- | --- |

x)

toodete
  tervisliku
  tarbimise soodustamine
  ning
  alkoholi kuritarvitamisega seotud ohtudest teavitamine;

| | x) | toodete
  mõõduka ja vastutustundliku
  tarbimise soodustamine
  siseturul ja/või
  alkoholi kuritarvitamisega seotud ohtudest teavitamine; |
| --- | --- | --- |

x)

toodete
  mõõduka ja vastutustundliku
  tarbimise soodustamine
  siseturul ja/või
  alkoholi kuritarvitamisega seotud ohtudest teavitamine;

| | x a) | siseturu ja rahvusvaheliste turgude toodete tarbimise edendamine ja/või neid puudutava teabe jagamine; |
| --- | --- | --- |

x a)

siseturu ja rahvusvaheliste turgude toodete tarbimise edendamine ja/või neid puudutava teabe jagamine;

| xi) | müügiedendusmeetmete võtmine, eelkõige kolmandates riikides. |
| --- | --- |

xi)

müügiedendusmeetmete võtmine, eelkõige kolmandates riikides.

| xi a) | kollektiivsete meetmete rakendamine, et ennetada ja ohjata sanitaar-, fütosanitaar- ja keskkonnaalaseid riske ja ohte, mis on seotud põllumajandustoodete ja toiduainete tootmisega, ning vajaduse korral töötlemise ja/või turustamise ja/või levitamisega; |
| --- | --- |

xi a)

kollektiivsete meetmete rakendamine, et ennetada ja ohjata sanitaar-, fütosanitaar- ja keskkonnaalaseid riske ja ohte, mis on seotud põllumajandustoodete ja toiduainete tootmisega, ning vajaduse korral töötlemise ja/või turustamise ja/või levitamisega;

| xi b) | kõrvalsaaduste käitlemisele ning jäätmete vähendamisele ja käitlemisele kaasa aitamine. |
| --- | --- |

xi b)

kõrvalsaaduste käitlemisele ning jäätmete vähendamisele ja käitlemisele kaasa aitamine.

2.   Oliiviõli ja lauaoliivide ning tubakasektori tootmisharudevaheliste organisatsioonide puhul võib lõike 1 punktis c osutatud konkreetse eesmärgiga olla hõlmatud ka vähemalt üks järgmistest eesmärkidest:

2.   Oliiviõli ja lauaoliivide ning tubakasektori tootmisharudevaheliste organisatsioonide puhul võib lõike 1 punktis c osutatud konkreetse eesmärgiga olla hõlmatud ka vähemalt üks järgmistest eesmärkidest:

| a) | liikmete toodangu tarnimise ja turustamise koondamine ja koordineerimine; |
| --- | --- |

a)

liikmete toodangu tarnimise ja turustamise koondamine ja koordineerimine;

| a) | liikmete toodangu tarnimise ja turustamise koondamine ja koordineerimine; |
| --- | --- |

a)

liikmete toodangu tarnimise ja turustamise koondamine ja koordineerimine;

| b) | tootmise ja töötlemise ühiselt kohandamine turu nõudmisele ja toote täiustamine; |
| --- | --- |

b)

tootmise ja töötlemise ühiselt kohandamine turu nõudmisele ja toote täiustamine;

| b) | tootmise ja töötlemise ühiselt kohandamine turu nõudmisele ja toote täiustamine; |
| --- | --- |

b)

tootmise ja töötlemise ühiselt kohandamine turu nõudmisele ja toote täiustamine;

| c) | tootmise ja töötlemise tõhustamise ja täiustamise edendamine. |
| --- | --- |

c)

tootmise ja töötlemise tõhustamise ja täiustamise edendamine.

| c) | tootmise ja töötlemise tõhustamise ja täiustamise edendamine. |
| --- | --- |

c)

tootmise ja töötlemise tõhustamise ja täiustamise edendamine.

Muudatusettepanek 252

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 108 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 108 a |
| | Tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamine |
| | 1.
     
  Liikmesriigid võivad tootjaorganisatsioonidena tunnustada kõiki sellist tunnustamist taotlevaid tootmisharudevahelisi organisatsioone, tingimusel et nad: |
| | a) | vastavad artiklis 108 sätestatud nõuetele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 108 a

Tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamine

1.
     
  Liikmesriigid võivad tootjaorganisatsioonidena tunnustada kõiki sellist tunnustamist taotlevaid tootmisharudevahelisi organisatsioone, tingimusel et nad:

a)

vastavad artiklis 108 sätestatud nõuetele;

| b) | tegutsevad asjaomase territooriumi ühes või mitmes piirkonnas; |
| --- | --- |

b)

tegutsevad asjaomase territooriumi ühes või mitmes piirkonnas;

| c) | esindavad märkimisväärset osa artikli 108 lõike 1 punktis a osutatud majandustegevusest; |
| --- | --- |

c)

esindavad märkimisväärset osa artikli 108 lõike 1 punktis a osutatud majandustegevusest;

| d) | ei tegele ise tootmise, töötlemise ja/või äritegevusega, välja arvatud artikli 108 lõikes 2 ette nähtud juhud. |
| --- | --- |

d)

ei tegele ise tootmise, töötlemise ja/või äritegevusega, välja arvatud artikli 108 lõikes 2 ette nähtud juhud.

2.
     
  Liikmesriik võib otsustada, et enne 1. jaanuari 2014 siseriikliku õiguse alusel tunnustatud tootmisharudevahelisi organisatsioone, kes vastavad lõikes 1 sätestatud tingimustele, käsitatakse artikli 108 kohaselt tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonidena.

3.
     
  Tootmisharudevahelised organisatsioonid, keda siseriikliku õiguse alusel tunnustati enne 1. jaanuari 2014 ja kes ei vasta käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tingimustele, võivad jätkata oma tegevust siseriikliku õiguse alusel kuni 1. jaanuarini 2015.

4.
     
  Tootmisharudevahelist organisatsiooni lõike 1 ja/või lõike 2 kohaselt tunnustades võivad liikmesriigid:

| a) | otsustada tunnustuse andmise üle nelja kuu jooksul alates taotluse ja kõigi asjakohaste lisadokumentide esitamisest, taotlus esitatakse sellele liikmesriigile, kus organisatsioon asub; |
| --- | --- |

a)

otsustada tunnustuse andmise üle nelja kuu jooksul alates taotluse ja kõigi asjakohaste lisadokumentide esitamisest, taotlus esitatakse sellele liikmesriigile, kus organisatsioon asub;

| b) | kontrollida enda määratud ajavahemiku järel, kas tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioonid vastavad nende tunnustamise tingimustele; |
| --- | --- |

b)

kontrollida enda määratud ajavahemiku järel, kas tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioonid vastavad nende tunnustamise tingimustele;

| c) | juhul, kui leitakse mittevastavusi või rikkumisi käesoleva määruse poolt sätestatud meetmete rakendamisel, määrata sellele organisatsioonile asjakohane karistus ning otsustada vajaduse korral, kas tunnustamine tuleks tühistada; |
| --- | --- |

c)

juhul, kui leitakse mittevastavusi või rikkumisi käesoleva määruse poolt sätestatud meetmete rakendamisel, määrata sellele organisatsioonile asjakohane karistus ning otsustada vajaduse korral, kas tunnustamine tuleks tühistada;

| d) | tühistada tunnustamine, kui käesolevas artiklis sätestatud tunnustamise nõuded ja tingimused ei ole enam täidetud; |
| --- | --- |

d)

tühistada tunnustamine, kui käesolevas artiklis sätestatud tunnustamise nõuded ja tingimused ei ole enam täidetud;

| e) | teavitada komisjoni igal aastal 31. märtsiks igast eelmisel kalendriaastal tehtud tunnustuse andmise, andmata jätmise või tühistamise otsusest. |
| --- | --- |

e)

teavitada komisjoni igal aastal 31. märtsiks igast eelmisel kalendriaastal tehtud tunnustuse andmise, andmata jätmise või tühistamise otsusest.

Muudatusettepanek 253

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 109

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 109 | välja jäetud |
| Ettevõtjate organisatsioonid | |
| Käesoleva määruse kohaldamisel hõlmavad oliiviõli ja lauaoliivide sektori ettevõtjate organisatsioonid tunnustatud tootjaorganisatsioone, tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioone või muude ettevõtjate tunnustatud organisatsioone või nende liite. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 109

välja jäetud

Ettevõtjate organisatsioonid

Käesoleva määruse kohaldamisel hõlmavad oliiviõli ja lauaoliivide sektori ettevõtjate organisatsioonid tunnustatud tootjaorganisatsioone, tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioone või muude ettevõtjate tunnustatud organisatsioone või nende liite.

Muudatusettepanek 254

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 109 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 109 a |
| | Rühmade roll |
| | 1.
     
  Selleks et määrusele (EL) nr XXXXXXX (põllumajandustoodete kvaliteedikavade kohta) vastava kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toodete turu toimimist parandada ja tasakaalustada, võivad tootjaliikmesriigid kehtestada turustamiseeskirju pakkumise reguleerimiseks, eelkõige rakendades määruse (EL) nr XXXXXXX (põllumajandustoodete kvaliteedikavade kohta) artiklis 42 osutatud rühmade otsuseid. |
| | 2.
     
  Sellised eeskirjad on proportsionaalsed taotletava eesmärgiga ning |
| | a) | hõlmavad üksnes pakkumise reguleerimist ja nende eesmärk on viia toote pakkumine nõudlusega kooskõlla; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 109 a

Rühmade roll

1.
     
  Selleks et määrusele (EL) nr XXXXXXX (põllumajandustoodete kvaliteedikavade kohta) vastava kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toodete turu toimimist parandada ja tasakaalustada, võivad tootjaliikmesriigid kehtestada turustamiseeskirju pakkumise reguleerimiseks, eelkõige rakendades määruse (EL) nr XXXXXXX (põllumajandustoodete kvaliteedikavade kohta) artiklis 42 osutatud rühmade otsuseid.

2.
     
  Sellised eeskirjad on proportsionaalsed taotletava eesmärgiga ning

a)

hõlmavad üksnes pakkumise reguleerimist ja nende eesmärk on viia toote pakkumine nõudlusega kooskõlla;

| b) | ei ole siduvad kauem kui viis turustusaastat, mida võib pikendada; |
| --- | --- |

b)

ei ole siduvad kauem kui viis turustusaastat, mida võib pikendada;

| c) | need ei puuduta asjaomase toote esmaturustamisele järgnevaid tehinguid; |
| --- | --- |

c)

need ei puuduta asjaomase toote esmaturustamisele järgnevaid tehinguid;

| d) | ei võimalda hindade kindlaksmääramist, ka mitte juhul, kui hinnad määratakse juhindumiseks või soovitusena; |
| --- | --- |

d)

ei võimalda hindade kindlaksmääramist, ka mitte juhul, kui hinnad määratakse juhindumiseks või soovitusena;

| e) | need ei muuda kättesaamatuks ülemäära suurt osa asjaomasest tootest, mis muidu oleks kättesaadav; |
| --- | --- |

e)

need ei muuda kättesaamatuks ülemäära suurt osa asjaomasest tootest, mis muidu oleks kättesaadav;

| f) | ei või takistada ettevõtjat asjaomase toote tootmist alustamast. |
| --- | --- |

f)

ei või takistada ettevõtjat asjaomase toote tootmist alustamast.

3.
     
  Lõikes 1 osutatud eeskirjad tehakse ettevõtjatele teatavaks, avaldades need täies ulatuses asjaomase liikmesriigi ametlikus väljaandes.

4.
     
  Liikmesriikide poolt n aastal käesoleva artikli kohaselt tehtud otsused ja võetud meetmed tehakse komisjonile teatavaks enne n+1 aasta 1. märtsi.

5.
     
  Komisjon võib paluda liikmesriigil oma otsusest loobuda, kui komisjoni hinnangul välistab otsus konkurentsi olulisel osal siseturust, takistab kaupade vaba liikumist või on vastuolus aluslepingu artikli 39 eesmärkidega.

Muudatusettepanek 255

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 110

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 110 | Artikkel 110 |
| Eeskirjade laiendamine | Eeskirjade laiendamine |
| 1.   Kui liikmesriigi teatavas piirkonnas või teatavates piirkondades tegutsevat tunnustatud tootjaorganisatsiooni, tunnustatud tootjaorganisatsiooni liitu või tunnustatud tootmisharudevahelist organisatsiooni käsitatakse teatava toote tootmist või müüki või töötlemist esindavana, võib asjaomane liikmesriik kõnealuse organisatsiooni taotluse põhjal muuta mõned selle organisatsiooni kokkulepped, otsused või kooskõlastatud tegevused piiratud ajaks siduvaks teistele asjaomases piirkonnas või asjaomastes piirkondades üksi või rühmadena tegutsevatele ettevõtjatele, kes ei kuulu sellesse organisatsiooni või liitu. | 1.   Kui liikmesriigi teatavas piirkonnas või teatavates piirkondades tegutsevat tunnustatud tootjaorganisatsiooni, tunnustatud tootjaorganisatsiooni liitu või tunnustatud tootmisharudevahelist organisatsiooni käsitatakse teatava toote tootmist või müüki või töötlemist esindavana, võib asjaomane liikmesriik kõnealuse organisatsiooni taotluse põhjal muuta mõned selle organisatsiooni kokkulepped, otsused või kooskõlastatud tegevused piiratud ajaks siduvaks teistele asjaomases piirkonnas või asjaomastes piirkondades üksi või rühmadena tegutsevatele ettevõtjatele, kes ei kuulu sellesse organisatsiooni või liitu. |
| 2.   „Majanduspiirkond” – kõrvuti või naabruses asetsevatest tootmispiirkondadest koosnev geograafiline ala, kus on ühesugused tootmis- ja turustustingimused. | 2.   „Majanduspiirkond” – kõrvuti või naabruses asetsevatest tootmispiirkondadest koosnev geograafiline ala, kus on ühesugused tootmis- ja turustustingimused. |
| 3.   Liikmesriigi majanduspiirkonnas või asjaomastes piirkondades tegutsevat organisatsiooni või liitu käsitatakse esindavana, kui: | 3.   Liikmesriigi majanduspiirkonnas või asjaomastes piirkondades tegutsevat organisatsiooni või liitu käsitatakse esindavana, kui: |
| a) | see moodustab asjaomase toote või asjaomaste toodete tootmis- või müügi- või töötlemismahust: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 110

Artikkel 110

Eeskirjade laiendamine

Eeskirjade laiendamine

1.   Kui liikmesriigi teatavas piirkonnas või teatavates piirkondades tegutsevat tunnustatud tootjaorganisatsiooni, tunnustatud tootjaorganisatsiooni liitu või tunnustatud tootmisharudevahelist organisatsiooni käsitatakse teatava toote tootmist või müüki või töötlemist esindavana, võib asjaomane liikmesriik kõnealuse organisatsiooni taotluse põhjal muuta mõned selle organisatsiooni kokkulepped, otsused või kooskõlastatud tegevused piiratud ajaks siduvaks teistele asjaomases piirkonnas või asjaomastes piirkondades üksi või rühmadena tegutsevatele ettevõtjatele, kes ei kuulu sellesse organisatsiooni või liitu.

1.   Kui liikmesriigi teatavas piirkonnas või teatavates piirkondades tegutsevat tunnustatud tootjaorganisatsiooni, tunnustatud tootjaorganisatsiooni liitu või tunnustatud tootmisharudevahelist organisatsiooni käsitatakse teatava toote tootmist või müüki või töötlemist esindavana, võib asjaomane liikmesriik kõnealuse organisatsiooni taotluse põhjal muuta mõned selle organisatsiooni kokkulepped, otsused või kooskõlastatud tegevused piiratud ajaks siduvaks teistele asjaomases piirkonnas või asjaomastes piirkondades üksi või rühmadena tegutsevatele ettevõtjatele, kes ei kuulu sellesse organisatsiooni või liitu.

2.   „Majanduspiirkond” – kõrvuti või naabruses asetsevatest tootmispiirkondadest koosnev geograafiline ala, kus on ühesugused tootmis- ja turustustingimused.

2.   „Majanduspiirkond” – kõrvuti või naabruses asetsevatest tootmispiirkondadest koosnev geograafiline ala, kus on ühesugused tootmis- ja turustustingimused.

3.   Liikmesriigi majanduspiirkonnas või asjaomastes piirkondades tegutsevat organisatsiooni või liitu käsitatakse esindavana, kui:

3.   Liikmesriigi majanduspiirkonnas või asjaomastes piirkondades tegutsevat organisatsiooni või liitu käsitatakse esindavana, kui:

a)

see moodustab asjaomase toote või asjaomaste toodete tootmis- või müügi- või töötlemismahust:

| a) | see moodustab asjaomase toote või asjaomaste toodete tootmis- või müügi- või töötlemismahust: |
| --- | --- |

a)

see moodustab asjaomase toote või asjaomaste toodete tootmis- või müügi- või töötlemismahust:

| | i) | puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide puhul vähemalt 60 % või |
| --- | --- | --- |

i)

puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide puhul vähemalt 60 % või

| | i) | puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide puhul vähemalt 60 % või |
| --- | --- | --- |

i)

puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide puhul vähemalt 60 % või

| | ii) | muudel juhtudel vähemalt kaks kolmandikku, ning |
| --- | --- | --- |

ii)

muudel juhtudel vähemalt kaks kolmandikku, ning

| | ii) | muudel juhtudel vähemalt kaks kolmandikku, ning |
| --- | --- | --- |

ii)

muudel juhtudel vähemalt kaks kolmandikku, ning

| b) | see moodustab tootjaorganisatsiooni puhul rohkem kui 50 % asjaomastest tootjatest. |
| --- | --- |

b)

see moodustab tootjaorganisatsiooni puhul rohkem kui 50 % asjaomastest tootjatest.

| b) | see moodustab tootjaorganisatsiooni puhul rohkem kui 50 % asjaomastest tootjatest
  , ning |
| --- | --- |

b)

see moodustab tootjaorganisatsiooni puhul rohkem kui 50 % asjaomastest tootjatest
  , ning

| b a) | see moodustab tootmisharudevaheliste organisatsioonide puhul märkimisväärse osa artikli 108 lõike 1 punktis a nimetatud majandustegevusest vastavalt liikmesriigi poolt kehtestatud tingimustele. |
| --- | --- |

b a)

see moodustab tootmisharudevaheliste organisatsioonide puhul märkimisväärse osa artikli 108 lõike 1 punktis a nimetatud majandustegevusest vastavalt liikmesriigi poolt kehtestatud tingimustele.

Kui teistele ettevõtjatele organisatsiooni või organisatsioonide liidu eeskirjade laiendamise taotlus hõlmab rohkem kui ühte majanduspiirkonda, peab organisatsioon või organisatsioonide liit tõendama esimeses lõigus osutatud esindavuse minimaalset taset iga tootmisharu puhul, mida ta igas asjaomases majanduspiirkonnas ühendab.

Kui teistele ettevõtjatele organisatsiooni või organisatsioonide liidu eeskirjade laiendamise taotlus hõlmab rohkem kui ühte majanduspiirkonda, peab organisatsioon või organisatsioonide liit tõendama esimeses lõigus osutatud esindavuse minimaalset taset iga tootmisharu puhul, mida ta igas asjaomases majanduspiirkonnas ühendab.

4.   Eeskirjadega, mille laiendamist teistele ettevõtjatele võib taotleda lõike 1 kohaselt, täidetakse ühte
  järgmistest eesmärkidest:

4.   Eeskirjadega, mille laiendamist teistele ettevõtjatele võib taotleda lõike 1 kohaselt, täidetakse ühte
  tegevustest, mis vastavad artikli 106 punktis c või artikli 108 lõike 1 punktis c määratletud eesmärkidele.

| a) | aruandlus toodangu ja turu kohta; |
| --- | --- |

a)

aruandlus toodangu ja turu kohta;

| b) | liidu või siseriiklikest eeskirjadest karmimad tootmiseeskirjad; |
| --- | --- |

b)

liidu või siseriiklikest eeskirjadest karmimad tootmiseeskirjad;

| c) | liidu eeskirjadega vastavuses olevate standardlepingute koostamine; |
| --- | --- |

c)

liidu eeskirjadega vastavuses olevate standardlepingute koostamine;

| d) | turustamiseeskirjad; |
| --- | --- |

d)

turustamiseeskirjad;

| e) | keskkonnakaitse eeskirjad; |
| --- | --- |

e)

keskkonnakaitse eeskirjad;

| f) | meetmed toodete müügi edendamiseks ja nende potentsiaali kasutamiseks; |
| --- | --- |

f)

meetmed toodete müügi edendamiseks ja nende potentsiaali kasutamiseks;

| g) | meetmed mahepõllumajanduse, samuti päritolunimetuste, kvaliteedimärkide ja geograafiliste tähiste kaitseks; |
| --- | --- |

g)

meetmed mahepõllumajanduse, samuti päritolunimetuste, kvaliteedimärkide ja geograafiliste tähiste kaitseks;

| h) | toodete lisandväärtuse, eelkõige uute, rahvatervisele ohutute kasutusalade uuringud; |
| --- | --- |

h)

toodete lisandväärtuse, eelkõige uute, rahvatervisele ohutute kasutusalade uuringud;

| i) | uuringud toodete kvaliteedi parandamiseks, |
| --- | --- |

i)

uuringud toodete kvaliteedi parandamiseks,

| j) | eelkõige taimekaitsevahendite või veterinaartoodete kasutamise vähendamist ning mulla ja keskkonna kaitset tagavate viljelusmeetodite uuringud; |
| --- | --- |

j)

eelkõige taimekaitsevahendite või veterinaartoodete kasutamise vähendamist ning mulla ja keskkonna kaitset tagavate viljelusmeetodite uuringud;

| k) | pakendamise ja esitusviisi minimaalsete kvaliteediomaduste ja miinimumnormide määratlemine; |
| --- | --- |

k)

pakendamise ja esitusviisi minimaalsete kvaliteediomaduste ja miinimumnormide määratlemine;

| l) | sertifitseeritud seemne kasutamine ja toote kvaliteedi järelevalve. |
| --- | --- |

l)

sertifitseeritud seemne kasutamine ja toote kvaliteedi järelevalve.

Kõnealuste eeskirjadega ei tekitata kahju asjaomase liikmesriigi või liidu teistele ettevõtjatele, neil ei ole ühtegi artikli 145 lõikes 4 loetletud mõju ega ole need muul moel vastuolus liidu või riiklike kehtivate eeskirjadega.

Kõnealuste eeskirjadega ei tekitata kahju asjaomase liikmesriigi või liidu teistele ettevõtjatele, neil ei ole ühtegi artikli 145 lõikes 4 loetletud mõju ega ole need muul moel vastuolus liidu või riiklike kehtivate eeskirjadega.

4 a.
     
  Kui mõni tootmisharudevaheline organisatsioon on tunnustatud ühe või mitme toote eest, ei laienda liikmesriigid nimetatud tootmisharudevahelise organisatsiooni reguleerimisalasse tootjaorganisatsiooni otsuseid ja tavasid.

4 b.
     
  Lõikes 1 osutatud eeskirjade laiendamine tuleb ettevõtjatele teatavaks teha, avaldades need täies ulatuses asjaomase liikmesriigi ametlikus väljaandes.

4 c.
     
  Liikmesriigid teavitavad komisjoni igal aastal hiljemalt 31. märtsiks kõigist käesoleva artikli alusel vastu võetud otsustest.

Muudatusettepanek 256

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 111

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 111 | Artikkel 111 |
| Mitteliikmetelt saadav rahaline toetus | Organisatsioonivälistelt isikutelt saadav rahaline toetus |
| Kui tunnustatud tootjaorganisatsiooni, tunnustatud tootjaorganisatsiooni liidu või tunnustatud tootmisharudevahelise organisatsiooni eeskirju laiendatakse artikli 110 kohaselt ning kõnealuste eeskirjadega hõlmatud meetmed toovad üldist majanduslikku kasu
  isikutele
  , kelle tegevus on seotud asjaomaste toodetega, võib tunnustuse andnud liikmesriik otsustada, et
  üksikisikud
  või rühmad, kes ei ole selle organisatsiooni liikmed, aga saavad nendest meetmetest kasu, maksavad organisatsioonile täielikult või osaliselt summa, mida maksavad selle liikmed, ulatuses, milles sellised osamaksed on ette nähtud kõnealuste meetmete
  kohaldamisest tekkivate
  kulude katmiseks. | Kui tunnustatud tootjaorganisatsiooni, tunnustatud tootjaorganisatsiooni liidu või tunnustatud tootmisharudevahelise organisatsiooni eeskirju laiendatakse artikli 110 kohaselt ning kõnealuste eeskirjadega hõlmatud meetmed toovad üldist majanduslikku kasu
  ettevõtjatele
  , kelle tegevus on seotud asjaomaste toodetega, võib tunnustuse andnud liikmesriik
  pärast kõikide asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist
  otsustada, et
  üksikud ettevõtjad
  või rühmad, kes ei ole selle organisatsiooni liikmed, aga saavad nendest meetmetest kasu, maksavad organisatsioonile täielikult või osaliselt summa, mida maksavad selle liikmed, ulatuses, milles sellised osamaksed on ette nähtud kõnealuste meetmete
  kohaldamise
  kulude katmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 111

Artikkel 111

Mitteliikmetelt saadav rahaline toetus

Organisatsioonivälistelt isikutelt saadav rahaline toetus

Kui tunnustatud tootjaorganisatsiooni, tunnustatud tootjaorganisatsiooni liidu või tunnustatud tootmisharudevahelise organisatsiooni eeskirju laiendatakse artikli 110 kohaselt ning kõnealuste eeskirjadega hõlmatud meetmed toovad üldist majanduslikku kasu
  isikutele
  , kelle tegevus on seotud asjaomaste toodetega, võib tunnustuse andnud liikmesriik otsustada, et
  üksikisikud
  või rühmad, kes ei ole selle organisatsiooni liikmed, aga saavad nendest meetmetest kasu, maksavad organisatsioonile täielikult või osaliselt summa, mida maksavad selle liikmed, ulatuses, milles sellised osamaksed on ette nähtud kõnealuste meetmete
  kohaldamisest tekkivate
  kulude katmiseks.

Kui tunnustatud tootjaorganisatsiooni, tunnustatud tootjaorganisatsiooni liidu või tunnustatud tootmisharudevahelise organisatsiooni eeskirju laiendatakse artikli 110 kohaselt ning kõnealuste eeskirjadega hõlmatud meetmed toovad üldist majanduslikku kasu
  ettevõtjatele
  , kelle tegevus on seotud asjaomaste toodetega, võib tunnustuse andnud liikmesriik
  pärast kõikide asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist
  otsustada, et
  üksikud ettevõtjad
  või rühmad, kes ei ole selle organisatsiooni liikmed, aga saavad nendest meetmetest kasu, maksavad organisatsioonile täielikult või osaliselt summa, mida maksavad selle liikmed, ulatuses, milles sellised osamaksed on ette nähtud kõnealuste meetmete
  kohaldamise
  kulude katmiseks.

Muudatusettepanek 257

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 112

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 112 | Artikkel 112 |
| Pakkumise turunõuetega kohandamist hõlbustavad meetmed | Pakkumise turunõuetega kohandamist hõlbustavad meetmed |
| Võttes arvesse vajadust soodustada artiklites 106–108 kirjeldatud organisatsioonide tegevust, mis hõlbustaks pakkumise kohandamist turunõuetega, välja arvatud turult kõrvaldamisega seotud tegevust, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse
  elustaime-, veise- ja vasikaliha-, sealiha-, lamba- ja kitseliha-, muna- ja linnulihasektori
  suhtes järgmisi meetmeid: | Võttes arvesse vajadust soodustada artiklites 106–108 kirjeldatud organisatsioonide tegevust, mis hõlbustaks pakkumise kohandamist turunõuetega, välja arvatud turult kõrvaldamisega seotud tegevust, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse
  artikli 1 lõikes 2 nimetatud sektorite
  suhtes järgmisi meetmeid: |
| a) | kvaliteedi parandamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 112

Artikkel 112

Pakkumise turunõuetega kohandamist hõlbustavad meetmed

Pakkumise turunõuetega kohandamist hõlbustavad meetmed

Võttes arvesse vajadust soodustada artiklites 106–108 kirjeldatud organisatsioonide tegevust, mis hõlbustaks pakkumise kohandamist turunõuetega, välja arvatud turult kõrvaldamisega seotud tegevust, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse
  elustaime-, veise- ja vasikaliha-, sealiha-, lamba- ja kitseliha-, muna- ja linnulihasektori
  suhtes järgmisi meetmeid:

Võttes arvesse vajadust soodustada artiklites 106–108 kirjeldatud organisatsioonide tegevust, mis hõlbustaks pakkumise kohandamist turunõuetega, välja arvatud turult kõrvaldamisega seotud tegevust, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse
  artikli 1 lõikes 2 nimetatud sektorite
  suhtes järgmisi meetmeid:

a)

kvaliteedi parandamine;

| a) | kvaliteedi parandamine; |
| --- | --- |

a)

kvaliteedi parandamine;

| b) | parema tootmis-, töötlemis- ja turustuskorralduse edendamine; |
| --- | --- |

b)

parema tootmis-, töötlemis- ja turustuskorralduse edendamine;

| b) | parema tootmis-, töötlemis- ja turustuskorralduse edendamine; |
| --- | --- |

b)

parema tootmis-, töötlemis- ja turustuskorralduse edendamine;

| c) | turuhinnadünaamika registreerimise hõlbustamine; |
| --- | --- |

c)

turuhinnadünaamika registreerimise hõlbustamine;

| c) | turuhinnadünaamika registreerimise hõlbustamine; |
| --- | --- |

c)

turuhinnadünaamika registreerimise hõlbustamine;

| d) | kasutatud tootmisvahenditel põhinevate lühi- ja pikaajaliste prognooside tegemise lubamine. |
| --- | --- |

d)

kasutatud tootmisvahenditel põhinevate lühi- ja pikaajaliste prognooside tegemise lubamine.

| d) | kasutatud tootmisvahenditel põhinevate lühi- ja pikaajaliste prognooside tegemise lubamine. |
| --- | --- |

d)

kasutatud tootmisvahenditel põhinevate lühi- ja pikaajaliste prognooside tegemise lubamine.

Muudatusettepanek 258

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 113

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 113 | Artikkel 113 |
| Turustamiseeskirjad veinide ühisturu toimimise parandamiseks ja stabiliseerimiseks | Turustamiseeskirjad veinide ühisturu toimimise parandamiseks ja stabiliseerimiseks |
| 1.   Veinide (sealhulgas viinamarjade, viinamarjavirrete ja veinide, millest need on saadud) ühisturu toimimise parandamiseks ja stabiliseerimiseks võivad tootjaliikmesriigid, eelkõige artikli 108 kohaselt tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide otsustega, kehtestada tarne reguleerimiseks turustamiseeskirju. | 1.   Veinide (sealhulgas viinamarjade, viinamarjavirrete ja veinide, millest need on saadud) ühisturu toimimise parandamiseks ja stabiliseerimiseks võivad tootjaliikmesriigid, eelkõige artikli 108 kohaselt tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide otsustega, kehtestada tarne reguleerimiseks turustamiseeskirju. |
| Kõnealused eeskirjad on proportsionaalsed saavutatavate eesmärkidega ja need ei tohi: | Kõnealused eeskirjad on proportsionaalsed saavutatavate eesmärkidega ja need ei tohi: |
| a) | olla seotud asjaomase toote esmaturustuse järgsete tehingutega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 113

Artikkel 113

Turustamiseeskirjad veinide ühisturu toimimise parandamiseks ja stabiliseerimiseks

Turustamiseeskirjad veinide ühisturu toimimise parandamiseks ja stabiliseerimiseks

1.   Veinide (sealhulgas viinamarjade, viinamarjavirrete ja veinide, millest need on saadud) ühisturu toimimise parandamiseks ja stabiliseerimiseks võivad tootjaliikmesriigid, eelkõige artikli 108 kohaselt tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide otsustega, kehtestada tarne reguleerimiseks turustamiseeskirju.

1.   Veinide (sealhulgas viinamarjade, viinamarjavirrete ja veinide, millest need on saadud) ühisturu toimimise parandamiseks ja stabiliseerimiseks võivad tootjaliikmesriigid, eelkõige artikli 108 kohaselt tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide otsustega, kehtestada tarne reguleerimiseks turustamiseeskirju.

Kõnealused eeskirjad on proportsionaalsed saavutatavate eesmärkidega ja need ei tohi:

Kõnealused eeskirjad on proportsionaalsed saavutatavate eesmärkidega ja need ei tohi:

a)

olla seotud asjaomase toote esmaturustuse järgsete tehingutega;

| a) | olla seotud asjaomase toote esmaturustuse järgsete tehingutega; |
| --- | --- |

a)

olla seotud asjaomase toote esmaturustuse järgsete tehingutega;

| b) | lubada hindade kindlaksmääramist, sealhulgas juhul, kui hinnad määratakse juhindumiseks või soovitusena; |
| --- | --- |

b)

lubada hindade kindlaksmääramist, sealhulgas juhul, kui hinnad määratakse juhindumiseks või soovitusena;

| b) | lubada hindade kindlaksmääramist, sealhulgas juhul, kui hinnad määratakse juhindumiseks või soovitusena; |
| --- | --- |

b)

lubada hindade kindlaksmääramist, sealhulgas juhul, kui hinnad määratakse juhindumiseks või soovitusena;

| c) | teha kättesaamatuks üldiselt saadaoleva aastakäigu ülemäärast osa; |
| --- | --- |

c)

teha kättesaamatuks üldiselt saadaoleva aastakäigu ülemäärast osa;

| c) | teha kättesaamatuks üldiselt saadaoleva aastakäigu ülemäärast osa; |
| --- | --- |

c)

teha kättesaamatuks üldiselt saadaoleva aastakäigu ülemäärast osa;

| d) | luua võimalusi selleks, et keelduda riiklike ja liidu sertifikaatide väljaandmisest, mida on vaja veini ringlusse laskmiseks ja turustamiseks, kui turustamine on kooskõlas kõnealuste eeskirjadega. |
| --- | --- |

d)

luua võimalusi selleks, et keelduda riiklike ja liidu sertifikaatide väljaandmisest, mida on vaja veini ringlusse laskmiseks ja turustamiseks, kui turustamine on kooskõlas kõnealuste eeskirjadega.

| d) | luua võimalusi selleks, et keelduda riiklike ja liidu sertifikaatide väljaandmisest, mida on vaja veini ringlusse laskmiseks ja turustamiseks, kui turustamine on kooskõlas kõnealuste eeskirjadega. |
| --- | --- |

d)

luua võimalusi selleks, et keelduda riiklike ja liidu sertifikaatide väljaandmisest, mida on vaja veini ringlusse laskmiseks ja turustamiseks, kui turustamine on kooskõlas kõnealuste eeskirjadega.

1 a.
     
  Lõikes 1 osutatud eeskirjad tehakse ettevõtjatele teatavaks, avaldades need täies ulatuses asjaomase liikmesriigi ametlikus väljaandes.

1 b.
     
  Liikmesriigid teavitavad komisjoni igal aastal hiljemalt 31. märtsiks kõigist käesoleva artikli alusel vastu võetud otsustest.

Muudatusettepanek 259

Ettepanek võtta vastu määrus

II osa – II jaotis – III peatükk – 3 a jagu (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| | Artikkel 113 a |
| | Lepingulised suhted |
| | 1.
     
  Ilma et see piiraks piimasektorit ja piimatooteid puudutavate artiklite 104 a ja 105 a ning suhkrusektorit puudutava artikli 101 kohaldamist, peab liikmesriik, kui ta on otsustanud, et tema territooriumil peab kogu käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 nimetatud sektori põllumajandustoodete tarne tootjalt töötlejale või turustajale toimuma osapoolte vahelise kirjaliku lepingu alusel ja/või esmaostja peab tegema kirjaliku lepingu pakkumise põllumajandustoodete tootjapoolsele tarne kohta, ning tagama, et nimetatud lepingud/lepingu pakkumised vastavad lõikes 2 sätestatud tingimustele. |
| | Kui liikmesriik on otsustanud, et asjaomaste toodete tarne tootjalt ostjale peab toimuma osapoolte vahelise kirjaliku lepingu alusel, peab liikmesriik ka määratlema, milliseid tarne etappe hõlmab seda liiki leping, juhul kui toodete tarne toimub mitme vahendaja kaudu. |
| | Teises lõigus kirjeldatud juhul tagavad liikmesriigid, et kõnealustes sektorites täidetakse lepinguid, ning kehtestavad vahendusmehhanismi selliste juhtude lahendamiseks, kus ei jõuta kokkuleppele lepingu sõlmimises, tagades nii võrdsuse lepingulistes suhetes. |
| | 2.
     
  Leping ja/või lepingu pakkumine: |
| | a) | sõlmitakse enne tarnet |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 113 a

Lepingulised suhted

1.
     
  Ilma et see piiraks piimasektorit ja piimatooteid puudutavate artiklite 104 a ja 105 a ning suhkrusektorit puudutava artikli 101 kohaldamist, peab liikmesriik, kui ta on otsustanud, et tema territooriumil peab kogu käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 nimetatud sektori põllumajandustoodete tarne tootjalt töötlejale või turustajale toimuma osapoolte vahelise kirjaliku lepingu alusel ja/või esmaostja peab tegema kirjaliku lepingu pakkumise põllumajandustoodete tootjapoolsele tarne kohta, ning tagama, et nimetatud lepingud/lepingu pakkumised vastavad lõikes 2 sätestatud tingimustele.

Kui liikmesriik on otsustanud, et asjaomaste toodete tarne tootjalt ostjale peab toimuma osapoolte vahelise kirjaliku lepingu alusel, peab liikmesriik ka määratlema, milliseid tarne etappe hõlmab seda liiki leping, juhul kui toodete tarne toimub mitme vahendaja kaudu.

Teises lõigus kirjeldatud juhul tagavad liikmesriigid, et kõnealustes sektorites täidetakse lepinguid, ning kehtestavad vahendusmehhanismi selliste juhtude lahendamiseks, kus ei jõuta kokkuleppele lepingu sõlmimises, tagades nii võrdsuse lepingulistes suhetes.

2.
     
  Leping ja/või lepingu pakkumine:

a)

sõlmitakse enne tarnet

| b) | sõlmitakse kirjalikult ning |
| --- | --- |

b)

sõlmitakse kirjalikult ning

| c) | hõlmab eelkõige järgmisi elemente: |
| --- | --- |

c)

hõlmab eelkõige järgmisi elemente:

| | i) | tarne eest makstav hind, mis: |
| --- | --- | --- |

i)

tarne eest makstav hind, mis:

| | | — | ei muutu ja mis sätestatakse lepingus ja/või |
| --- | --- | --- | --- |

—

ei muutu ja mis sätestatakse lepingus ja/või

| | | — | mis arvutatakse, ühendades lepingus sätestatud erinevad tegurid, mis võivad hõlmata turutingimuste muutumist kajastavaid turunäitajaid, tarnitavaid koguseid ning tarnitava põllumajandustoote kvaliteedi või koostise muutumist; |
| --- | --- | --- | --- |

—

mis arvutatakse, ühendades lepingus sätestatud erinevad tegurid, mis võivad hõlmata turutingimuste muutumist kajastavaid turunäitajaid, tarnitavaid koguseid ning tarnitava põllumajandustoote kvaliteedi või koostise muutumist;

| | ii) | toote, mida võib ja/või tuleb tarnida, kogus ja kvaliteet ning tarnete ajakava; |
| --- | --- | --- |

ii)

toote, mida võib ja/või tuleb tarnida, kogus ja kvaliteet ning tarnete ajakava;

| | iii) | lepingu kestus, mis võib hõlmata kas kindlat või määramatut tähtaega koos lepingu lõpetamise sätetega; |
| --- | --- | --- |

iii)

lepingu kestus, mis võib hõlmata kas kindlat või määramatut tähtaega koos lepingu lõpetamise sätetega;

| | iv) | üksikasjad maksetähtaegade ja maksekorra kohta; |
| --- | --- | --- |

iv)

üksikasjad maksetähtaegade ja maksekorra kohta;

| | v) | toodete kogumise või tarnimise kord ning |
| --- | --- | --- |

v)

toodete kogumise või tarnimise kord ning

| | vi) | vääramatu jõu korral kohalduvad eeskirjad. |
| --- | --- | --- |

vi)

vääramatu jõu korral kohalduvad eeskirjad.

3.
     
  Erandina lõikest 1 ei ole leping ja/või lepingu pakkumine nõutav, kui põllumajandustootja tarnib vastavat põllumajandustoodet ühistule, mille liige põllumajandustootja on ja mille põhikirjas või põhikirja alusel kehtestatud eeskirjades ja otsustes sisalduvad sätted, millel on lõike 2 punktidega a, b ja c sarnane mõju.

4.
     
  Põllumajandustootjate, kogujate, töötlejate või turustajate sõlmitud põllumajandustoote tarnimist käsitlevate lepingute kõik punktid, sealhulgas lõike 2 punktis c sätestatu, on poolte vahel vabalt kokkulepitavad.

Ilma, et see piiraks esimese lõigu kehtivust:

| i) | kui liikmesriik on otsustanud muuta kirjalikud lepingud käesoleva artikli lõike 1 mõistes põllumajandustoodete tarnimisel kohustuslikuks, võib liikmesriik määratleda miinimumkehtivusaja ainult neile kirjalikele lepingutele, mis sõlmitakse põllumajandustoodete tootja ja esmaostja vahel. Sellise miinimumkehtivusaja pikkuseks on vähemalt kuus kuud ja see ei tohi takistada siseturu nõuetekohast toimimist ja/või |
| --- | --- |

i)

kui liikmesriik on otsustanud muuta kirjalikud lepingud käesoleva artikli lõike 1 mõistes põllumajandustoodete tarnimisel kohustuslikuks, võib liikmesriik määratleda miinimumkehtivusaja ainult neile kirjalikele lepingutele, mis sõlmitakse põllumajandustoodete tootja ja esmaostja vahel. Sellise miinimumkehtivusaja pikkuseks on vähemalt kuus kuud ja see ei tohi takistada siseturu nõuetekohast toimimist ja/või

| ii) | kui liikmesriik otsustab, et põllumajandustoodete esmaostja peab tegema lõike 1 kohaselt põllumajandustootjale kirjaliku lepingu pakkumise, võib ta sätestada, et pakkumine sisaldab lepingu miinimumkehtivusaega, mis on sätestatud sel eesmärgil riiklikus õiguses. Sellise miinimumkehtivusaja pikkuseks on vähemalt kuus kuud ja see ei tohi takistada siseturu nõuetekohast toimimist. |
| --- | --- |

ii)

kui liikmesriik otsustab, et põllumajandustoodete esmaostja peab tegema lõike 1 kohaselt põllumajandustootjale kirjaliku lepingu pakkumise, võib ta sätestada, et pakkumine sisaldab lepingu miinimumkehtivusaega, mis on sätestatud sel eesmärgil riiklikus õiguses. Sellise miinimumkehtivusaja pikkuseks on vähemalt kuus kuud ja see ei tohi takistada siseturu nõuetekohast toimimist.

Teise lõigu kohaldamine ei piira tootja õigust keelduda miinimumkehtivusaja rakendamisest, tingimusel et keeldumine vormistatakse kirjalikult. Sel juhul võivad osapooled vabalt läbi rääkida kõik lepingu komponendid, kaasa arvatud lõike 2 punktis c osutatud asjaolud.

5.
     
  Käesoleva artikliga ette nähtud võimalusi kasutavad liikmesriigid teavitavad komisjoni võimaluste kohaldamise viisist.

6.
     
  Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, millega kehtestatakse meetmed, mis on vajalikud käesoleva artikli lõike 2 punktide a ja b ning lõike 3 ühetaoliseks kohaldamiseks, ning meetmed, mis on seotud käesolevas artiklis sätestatud liikmesriikide teavitamiskohustusega.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 260

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 113 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 113 b |
| | Lepinguläbirääkimised |
| | 1.
     
  Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud sektori tootjaorganisatsioon, mida on artikli 106 kohaselt tunnustatud, võib oma liikmetest tootjate nimel kogu või osa nende ühise toodangu osas läbi rääkida põllumajandustoodete tarne lepingud tootjalt töötlejale, vahendajale või turustajale. |
| | 2.
     
  Tootjaorganisatsioon võib pidada läbirääkimisi: |
| | a) | olenemata sellest, kas vastava toodangu omandiõigus antakse põllumajandustootjalt üle tootjaorganisatsioonile või mitte; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 113 b

Lepinguläbirääkimised

1.
     
  Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud sektori tootjaorganisatsioon, mida on artikli 106 kohaselt tunnustatud, võib oma liikmetest tootjate nimel kogu või osa nende ühise toodangu osas läbi rääkida põllumajandustoodete tarne lepingud tootjalt töötlejale, vahendajale või turustajale.

2.
     
  Tootjaorganisatsioon võib pidada läbirääkimisi:

a)

olenemata sellest, kas vastava toodangu omandiõigus antakse põllumajandustootjalt üle tootjaorganisatsioonile või mitte;

| b) | olenemata sellest, kas kokkulepitud hind on mõnede või kõikide põllumajandustootjatest liikmete ühise toodangu jaoks sama või mitte; |
| --- | --- |

b)

olenemata sellest, kas kokkulepitud hind on mõnede või kõikide põllumajandustootjatest liikmete ühise toodangu jaoks sama või mitte;

| c) | tingimusel, et asjaomased põllumajandustootjad ei ole ühegi teise tootjaorganisatsiooni liikmed, mis peab samuti nende nimel läbirääkimisi kõigi seda liiki lepingute üle; siiski võivad liikmesriigid sellele tingimusele erandeid teha piisavalt põhjendatud juhtudel, kui põllumajandustootjal on kaks eraldi tootmisüksust, mis asuvad erinevates geograafilistes piirkondades; |
| --- | --- |

c)

tingimusel, et asjaomased põllumajandustootjad ei ole ühegi teise tootjaorganisatsiooni liikmed, mis peab samuti nende nimel läbirääkimisi kõigi seda liiki lepingute üle; siiski võivad liikmesriigid sellele tingimusele erandeid teha piisavalt põhjendatud juhtudel, kui põllumajandustootjal on kaks eraldi tootmisüksust, mis asuvad erinevates geograafilistes piirkondades;

| d) | tingimusel, et asjaomane toodang ei ole seotud tarnekohustusega, mis tuleneb põllumajandustootja kuulumisest ühistusse kooskõlas ühistu põhikirjas sätestatud tingimuste või põhikirjast tulenevate või selle alusel võetud eeskirjade ja otsustega ning |
| --- | --- |

d)

tingimusel, et asjaomane toodang ei ole seotud tarnekohustusega, mis tuleneb põllumajandustootja kuulumisest ühistusse kooskõlas ühistu põhikirjas sätestatud tingimuste või põhikirjast tulenevate või selle alusel võetud eeskirjade ja otsustega ning

| e) | tingimusel, et tootjaorganisatsioon teavitab pädevaid asutusi liikmesriigis või liikmesriikides, milles ta tegutseb, selliste läbirääkimistega hõlmatud põllumajandustoodangu mahust. |
| --- | --- |

e)

tingimusel, et tootjaorganisatsioon teavitab pädevaid asutusi liikmesriigis või liikmesriikides, milles ta tegutseb, selliste läbirääkimistega hõlmatud põllumajandustoodangu mahust.

3.
     
  Käesoleva artikli kohaldamisel tõlgendatakse viidet tootjaorganisatsioonidele ühtlasi viitena tootjaorganisatsioonide liitudele.

4.
     
  Juhul kui läbirääkimised hõlmavad rohkem kui ühte liikmesriiki, teeb komisjon läbirääkimiste kohta otsuse rakendusaktiga, mis võetakse vastu ilma artikli 163 lõiget 2 või 3 kohaldamata. Muudel juhtudel teeb vastava otsuse läbirääkimistega seotud liikmesriigi konkurentsiamet.

Käesolevas lõikes osutatud otsuseid ei kohaldata varem kui asjaomastele ettevõtjatele teatamise tähtpäev.

Muudatusettepanek 261

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 114

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 114 | Artikkel 114 |
| Delegeeritud volitused | Delegeeritud volitused |
| Võttes arvesse vajadust tagada, et tootjaorganisatsioonide
  , oliiviõli ja lauaoliivide sektori ettevõtjate organisatsioonide
  ning tootmisharudevaheliste organisatsioonide eesmärgid ja ülesanded oleksid selgelt määratletud, nii et see aitaks tõhustada selliste organisatsioonide meetmeid, antakse komisjonile seoses tootjaorganisatsioonide, tootjaorganisatsioonide liitude, tootmisharudevaheliste organisatsioonide ning ettevõtjate organisatsioonidega artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte: | Võttes arvesse vajadust tagada, et tootjaorganisatsioonide ning tootmisharudevaheliste organisatsioonide eesmärgid ja ülesanded oleksid selgelt määratletud, nii et see aitaks tõhustada selliste organisatsioonide meetmeid
  ilma neid liigselt koormamata
  , antakse komisjonile seoses tootjaorganisatsioonide, tootjaorganisatsioonide liitude, tootmisharudevaheliste organisatsioonide ning ettevõtjate organisatsioonidega artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte: |
| | -a) | ühe või mitme käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 toodud sektori suhtes kohaldavate erieeskirjade kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 114

Artikkel 114

Delegeeritud volitused

Delegeeritud volitused

Võttes arvesse vajadust tagada, et tootjaorganisatsioonide
  , oliiviõli ja lauaoliivide sektori ettevõtjate organisatsioonide
  ning tootmisharudevaheliste organisatsioonide eesmärgid ja ülesanded oleksid selgelt määratletud, nii et see aitaks tõhustada selliste organisatsioonide meetmeid, antakse komisjonile seoses tootjaorganisatsioonide, tootjaorganisatsioonide liitude, tootmisharudevaheliste organisatsioonide ning ettevõtjate organisatsioonidega artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte:

Võttes arvesse vajadust tagada, et tootjaorganisatsioonide ning tootmisharudevaheliste organisatsioonide eesmärgid ja ülesanded oleksid selgelt määratletud, nii et see aitaks tõhustada selliste organisatsioonide meetmeid
  ilma neid liigselt koormamata
  , antakse komisjonile seoses tootjaorganisatsioonide, tootjaorganisatsioonide liitude, tootmisharudevaheliste organisatsioonide ning ettevõtjate organisatsioonidega artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte:

-a)

ühe või mitme käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 toodud sektori suhtes kohaldavate erieeskirjade kohta;

| a) | konkreetse eesmärgi kohta, mida kõnealused organisatsioonid ja liidud võivad ja peavad või ei tohi täita,
  sealhulgas erandid
  artiklis 106–109 sätestatud
  eesmärkidest
  ; |
| --- | --- |

a)

konkreetse eesmärgi kohta, mida kõnealused organisatsioonid ja liidud võivad ja peavad või ei tohi täita,
  sealhulgas erandid
  artiklis 106–109 sätestatud
  eesmärkidest
  ;

| a) | konkreetse eesmärgi kohta, mida kõnealused organisatsioonid ja liidud võivad ja peavad või ei tohi täita,
  vajaduse korral täiendades
  artiklis 106–109 sätestatud
  eesmärke
  ; |
| --- | --- |

a)

konkreetse eesmärgi kohta, mida kõnealused organisatsioonid ja liidud võivad ja peavad või ei tohi täita,
  vajaduse korral täiendades
  artiklis 106–109 sätestatud
  eesmärke
  ;

| a a) | horisontaalsete soovituste kohta artikli 108 kohaste organisatsioonide poolt sõlmitud tootmisharudevaheliste kokkulepete jaoks; |
| --- | --- |

a a)

horisontaalsete soovituste kohta artikli 108 kohaste organisatsioonide poolt sõlmitud tootmisharudevaheliste kokkulepete jaoks;

| b) | selliste organisatsioonide ja liitude
  põhikirja, tunnustamise,
  struktuuri, iseseisva õigusvõime, liikmelisuse, suuruse, aruandluse ja tegevuste
  , artikli 106 punktis d osutatud tootajoragnisatsiooni sellise tunnustamisnõude kohta, et tal puudub asjaomasel turul valitsev seisund, välja arvatud juhul, kui see on vajalik aluslepingu artikli 39 eesmärkide saavutamiseks,
  ning
  tunnustamise mõju, tunnustuse tühistamise ning
  ühinemiste kohta; |
| --- | --- |

b)

selliste organisatsioonide ja liitude
  põhikirja, tunnustamise,
  struktuuri, iseseisva õigusvõime, liikmelisuse, suuruse, aruandluse ja tegevuste
  , artikli 106 punktis d osutatud tootajoragnisatsiooni sellise tunnustamisnõude kohta, et tal puudub asjaomasel turul valitsev seisund, välja arvatud juhul, kui see on vajalik aluslepingu artikli 39 eesmärkide saavutamiseks,
  ning
  tunnustamise mõju, tunnustuse tühistamise ning
  ühinemiste kohta;

| b) | muude kui tootjaorganisatsioonide põhikirjade kohta, teatavate sektorite tootjaorganisatsioonide põhikirjade erinõuete kohta,
  selliste organisatsioonide ja liitude struktuuri, iseseisva õigusvõime, liikmelisuse, suuruse, aruandluse ja tegevuste ning ühinemiste
  mõju
  kohta; |
| --- | --- |

b)

muude kui tootjaorganisatsioonide põhikirjade kohta, teatavate sektorite tootjaorganisatsioonide põhikirjade erinõuete kohta,
  selliste organisatsioonide ja liitude struktuuri, iseseisva õigusvõime, liikmelisuse, suuruse, aruandluse ja tegevuste ning ühinemiste
  mõju
  kohta;

| b a) | tunnustamise, tunnustamise tühistamise ja peatamise tingimuste kohta, tunnustamise, tunnustamise tühistamise ja peatamise mõju kohta ning samuti sellistele organisatsioonidele ja liitudele kehtestatud nõude kohta võtta tunnustamise kriteeriumide täitmata jätmise korral parandusmeetmeid; |
| --- | --- |

b a)

tunnustamise, tunnustamise tühistamise ja peatamise tingimuste kohta, tunnustamise, tunnustamise tühistamise ja peatamise mõju kohta ning samuti sellistele organisatsioonidele ja liitudele kehtestatud nõude kohta võtta tunnustamise kriteeriumide täitmata jätmise korral parandusmeetmeid;

| c) | riikidevaheliste organisatsioonide ja liitude kohta, sealhulgas käesoleva artikli
  punktides a ja b
  osutatud eeskirjad; |
| --- | --- |

c)

riikidevaheliste organisatsioonide ja liitude kohta, sealhulgas käesoleva artikli
  punktides a ja b
  osutatud eeskirjad;

| c) | riikidevaheliste organisatsioonide ja liitude kohta, sealhulgas käesoleva artikli
  punktides a, b ja b a
  osutatud eeskirjad; |
| --- | --- |

c)

riikidevaheliste organisatsioonide ja liitude kohta, sealhulgas käesoleva artikli
  punktides a, b ja b a
  osutatud eeskirjad;

| c a) | riikidevahelise koostöö korral asjaomaste pädevate asutuste poolt haldusabi andmist ja selle tingimusi käsitlevate eeskirjade kohta; |
| --- | --- |

c a)

riikidevahelise koostöö korral asjaomaste pädevate asutuste poolt haldusabi andmist ja selle tingimusi käsitlevate eeskirjade kohta;

| d) | tootjaorganisatsioonide ja nende liitude allhangete ja tehniliste vahendite hankimise kohta; |
| --- | --- |

d)

tootjaorganisatsioonide ja nende liitude allhangete ja tehniliste vahendite hankimise kohta;

| d) | tootjaorganisatsioonide ja nende liitude allhangete ja tehniliste vahendite hankimise
  tingimuste
  kohta; |
| --- | --- |

d)

tootjaorganisatsioonide ja nende liitude allhangete ja tehniliste vahendite hankimise
  tingimuste
  kohta;

| e) | tootjaorganisatsioonide ja liitude poolt turustatava toodangu miinimummahu või -väärtuse kohta; |
| --- | --- |

e)

tootjaorganisatsioonide ja liitude poolt turustatava toodangu miinimummahu või -väärtuse kohta;

| e) | tootjaorganisatsioonide ja liitude poolt turustatava toodangu miinimummahu või -väärtuse kohta; |
| --- | --- |

e)

tootjaorganisatsioonide ja liitude poolt turustatava toodangu miinimummahu või -väärtuse kohta;

| f) | organisatsioonivälistele isikutele organisatsioonide teatavate artikli 110 kohaste eeskirjade laiendamise ja selliste isikute artiklis 111 osutatud kohustusliku registreerimistasu kohta
  , sealhulgas rangemate tootmiseeskirjade nimekiri, mida tohib artikli 110 lõike 4 punkti b kohaselt laiendada
  ; esindatavusega seotud täiendavate nõuete kohta; asjaomaste majanduspiirkondade kohta, sealhulgas kõnealuste piirkondade mõiste kontroll komisjoni poolt; minimaalse ajavahemiku kohta, mille jooksul peaksid eeskirjad enne nende laiendamist kehtima; selliste isikute või organisatsioonide kohta, kelle suhtes võib eeskirju või rahastamist kohaldada; ning olukorra kohta, mille puhul komisjon võib nõuda eeskirjade laiendamise või kohustuslike sissemaksete tagasilükkamist või tühistamist. |
| --- | --- |

f)

organisatsioonivälistele isikutele organisatsioonide teatavate artikli 110 kohaste eeskirjade laiendamise ja selliste isikute artiklis 111 osutatud kohustusliku registreerimistasu kohta
  , sealhulgas rangemate tootmiseeskirjade nimekiri, mida tohib artikli 110 lõike 4 punkti b kohaselt laiendada
  ; esindatavusega seotud täiendavate nõuete kohta; asjaomaste majanduspiirkondade kohta, sealhulgas kõnealuste piirkondade mõiste kontroll komisjoni poolt; minimaalse ajavahemiku kohta, mille jooksul peaksid eeskirjad enne nende laiendamist kehtima; selliste isikute või organisatsioonide kohta, kelle suhtes võib eeskirju või rahastamist kohaldada; ning olukorra kohta, mille puhul komisjon võib nõuda eeskirjade laiendamise või kohustuslike sissemaksete tagasilükkamist või tühistamist.

| f) | organisatsioonivälistele isikutele organisatsioonide teatavate artikli 110 kohaste eeskirjade laiendamise ja selliste isikute artiklis 111 osutatud kohustusliku registreerimistasu kohta; esindatavusega seotud täiendavate nõuete kohta; asjaomaste majanduspiirkondade kohta, sealhulgas kõnealuste piirkondade mõiste kontroll komisjoni poolt; minimaalse ajavahemiku kohta, mille jooksul peaksid eeskirjad enne nende laiendamist kehtima; selliste isikute või organisatsioonide kohta, kelle suhtes võib eeskirju või rahastamist kohaldada; ning olukorra kohta, mille puhul komisjon võib nõuda eeskirjade laiendamise või kohustuslike sissemaksete tagasilükkamist või tühistamist
  piiritletud ajavahemiku jooksul
  . |
| --- | --- |

f)

organisatsioonivälistele isikutele organisatsioonide teatavate artikli 110 kohaste eeskirjade laiendamise ja selliste isikute artiklis 111 osutatud kohustusliku registreerimistasu kohta; esindatavusega seotud täiendavate nõuete kohta; asjaomaste majanduspiirkondade kohta, sealhulgas kõnealuste piirkondade mõiste kontroll komisjoni poolt; minimaalse ajavahemiku kohta, mille jooksul peaksid eeskirjad enne nende laiendamist kehtima; selliste isikute või organisatsioonide kohta, kelle suhtes võib eeskirju või rahastamist kohaldada; ning olukorra kohta, mille puhul komisjon võib nõuda eeskirjade laiendamise või kohustuslike sissemaksete tagasilükkamist või tühistamist
  piiritletud ajavahemiku jooksul
  .

| f a) | lepinguliste suhete süsteemi rakendamise eritingimuste kohta artikli 113 a lõikes 1 osutatud sektorites, eelkõige künnised, millega kehtestatakse tootmismahud, mille suhtes võidakse kohaldada kollektiivläbirääkimisi; |
| --- | --- |

f a)

lepinguliste suhete süsteemi rakendamise eritingimuste kohta artikli 113 a lõikes 1 osutatud sektorites, eelkõige künnised, millega kehtestatakse tootmismahud, mille suhtes võidakse kohaldada kollektiivläbirääkimisi;

| f b | ) tingimuste kohta, mille alusel võivad tunnustatud tootjad saavutada kollektiivsed horisontaalsed ja vertikaalsed kokkulepped konkurentide ja toiduahela partneritega, muu hulgas säästvasse tootmisse tehtud investeeringute kulude hinna osas. |
| --- | --- |

f b

) tingimuste kohta, mille alusel võivad tunnustatud tootjad saavutada kollektiivsed horisontaalsed ja vertikaalsed kokkulepped konkurentide ja toiduahela partneritega, muu hulgas säästvasse tootmisse tehtud investeeringute kulude hinna osas.

Muudatusettepanek 262

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 115

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 115 | Artikkel 115 |
| Kontrollimenetluse kohased rakendusvolitused | Kontrollimenetluse kohased rakendusvolitused |
| Komisjon võib rakendusaktidega võtta vajalikud meetmed seoses käesoleva peatükiga, eelkõige seoses artiklites 110 ja 112 osutatud meetmete rakendamist käsitlevate menetluste ja tehniliste tingimustega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. | Komisjon võib rakendusaktidega võtta vajalikud meetmed seoses käesoleva peatükiga, eelkõige
  meetmed
  seoses: |
| | a) | artiklites 106 b ja 108 a ette nähtud tootjaorganisatsioonide ja valdkondadevaheliste organisatsioonide tunnustamistingimuste rakendamisega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 115

Artikkel 115

Kontrollimenetluse kohased rakendusvolitused

Kontrollimenetluse kohased rakendusvolitused

Komisjon võib rakendusaktidega võtta vajalikud meetmed seoses käesoleva peatükiga, eelkõige seoses artiklites 110 ja 112 osutatud meetmete rakendamist käsitlevate menetluste ja tehniliste tingimustega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Komisjon võib rakendusaktidega võtta vajalikud meetmed seoses käesoleva peatükiga, eelkõige
  meetmed
  seoses:

a)

artiklites 106 b ja 108 a ette nähtud tootjaorganisatsioonide ja valdkondadevaheliste organisatsioonide tunnustamistingimuste rakendamisega;

| b) | komisjoni teavitamisega liikmesriikide poolt vastavalt artikli 105 a lõikele 8, artikli 105 b lõikele 7, artikli 106 b lõike 4 punktile d ja artikli 108 a lõike 4 punktile e; |
| --- | --- |

b)

komisjoni teavitamisega liikmesriikide poolt vastavalt artikli 105 a lõikele 8, artikli 105 b lõikele 7, artikli 106 b lõike 4 punktile d ja artikli 108 a lõike 4 punktile e;

| c) | riikidevahelise koostöö korral antava haldusabiga seotud menetlustega; |
| --- | --- |

c)

riikidevahelise koostöö korral antava haldusabiga seotud menetlustega;

| d) | artiklites 110 ja 112 osutatud meetmete rakendamist käsitlevate menetluste ja tehniliste tingimustega
  , eelkõige artikli 110 lõikes 2 osutatud „majanduspiirkonna” mõiste rakendamisega. |
| --- | --- |

d)

artiklites 110 ja 112 osutatud meetmete rakendamist käsitlevate menetluste ja tehniliste tingimustega
  , eelkõige artikli 110 lõikes 2 osutatud „majanduspiirkonna” mõiste rakendamisega.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 263

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 116

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 116 | Artikkel 116 |
| Muud rakendusvolitused | Muud rakendusvolitused |
| Komisjon võib rakendusaktidega võtta vastu üksikotsused, et: | 1.
     Komisjon võib rakendusaktidega võtta vastu üksikotsused, et: |
| a) | artikli 114 punkti c kohaselt vastuvõetud eeskirjade alusel tunnustada rohkem kui ühes liikmesriigis tegutsevaid organisatsioone; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 116

Artikkel 116

Muud rakendusvolitused

Muud rakendusvolitused

Komisjon võib rakendusaktidega võtta vastu üksikotsused, et:

1.
     Komisjon võib rakendusaktidega võtta vastu üksikotsused, et:

a)

artikli 114 punkti c kohaselt vastuvõetud eeskirjade alusel tunnustada rohkem kui ühes liikmesriigis tegutsevaid organisatsioone;

| a) | artikli 114 punkti c kohaselt vastuvõetud eeskirjade alusel tunnustada rohkem kui ühes liikmesriigis tegutsevaid organisatsioone
  , keelduda tunnustamisest või tunnistada tunnustus kehtetuks
  ; |
| --- | --- |

a)

artikli 114 punkti c kohaselt vastuvõetud eeskirjade alusel tunnustada rohkem kui ühes liikmesriigis tegutsevaid organisatsioone
  , keelduda tunnustamisest või tunnistada tunnustus kehtetuks
  ;

| b) | keelduda tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamisest
  või tunnistada
  tunnustus kehtetuks, tunnistada kehtetuks eeskirjade laiendamine või kohustuslikud sissemaksed, kiita heaks artikli 114 punkti f kohaselt vastu võetud eeskirjade alusel liikmesriikide teatatud majanduspiirkondade muutmine või teha otsuseid selle kohta
  . |
| --- | --- |

b)

keelduda tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamisest
  või tunnistada
  tunnustus kehtetuks, tunnistada kehtetuks eeskirjade laiendamine või kohustuslikud sissemaksed, kiita heaks artikli 114 punkti f kohaselt vastu võetud eeskirjade alusel liikmesriikide teatatud majanduspiirkondade muutmine või teha otsuseid selle kohta
  .

| b) | laiendada punktis a osutatud organisatsioonidele kehtivaid eeskirju
  või
  kohustuslikke sissemakseid ning need kehtetuks
  tunnistada. |
| --- | --- |

b)

laiendada punktis a osutatud organisatsioonidele kehtivaid eeskirju
  või
  kohustuslikke sissemakseid ning need kehtetuks
  tunnistada.

1 a.
     
  Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, mis sisaldavad otsust artikli 114 punkti f kohaselt vastu võetud eeskirjade alusel liikmesriikide teatatud majanduspiirkondade heakskiitmise või muutmise kohta.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kasutamata.

Muudatusettepanek 264

Ettepanek võtta vastu määrus

II osa – II jaotis – III peatükk – 4 a jagu (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| | Artikkel 116 a |
| | Euroopa toiduainehindade jälgimise vahend |
| | 1.
     
  Selleks et anda ettevõtjatele ja kõigile avaliku sektori asutustele selgemat ülevaadet hindade kujunemisest kogu toiduainete tarneahela ulatuses ning hõlbustada turusuundumuste jälgimist ja registreerimist, esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule regulaarselt aruande Euroopa toiduainehindade jälgimise vahendiga seotud tegevusest ja uuringute tulemustest ning tagab nimetatud tulemuste avalikustamise. |
| | 2.
     
  Lõike 1 kohaldamiseks ja koostöös liikmesriikide statistikaametite ning riiklike hinnavaatluskeskustega kogub Euroopa toiduainehindade jälgimise vahend põllumajandustootjatele lisakoormust tekitamata statistilisi andmeid ja teavet, mis on vajalik analüüside ja uuringute läbiviimiseks eelkõige järgmistes valdkondades: |
| | a) | tootmine ja varustamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 116 a

Euroopa toiduainehindade jälgimise vahend

1.
     
  Selleks et anda ettevõtjatele ja kõigile avaliku sektori asutustele selgemat ülevaadet hindade kujunemisest kogu toiduainete tarneahela ulatuses ning hõlbustada turusuundumuste jälgimist ja registreerimist, esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule regulaarselt aruande Euroopa toiduainehindade jälgimise vahendiga seotud tegevusest ja uuringute tulemustest ning tagab nimetatud tulemuste avalikustamise.

2.
     
  Lõike 1 kohaldamiseks ja koostöös liikmesriikide statistikaametite ning riiklike hinnavaatluskeskustega kogub Euroopa toiduainehindade jälgimise vahend põllumajandustootjatele lisakoormust tekitamata statistilisi andmeid ja teavet, mis on vajalik analüüside ja uuringute läbiviimiseks eelkõige järgmistes valdkondades:

a)

tootmine ja varustamine;

| b) | hinnakujundusmehhanismid ja, nii palju kui võimalik, kasumimarginaalid kogu liidu ja liikmesriikide toiduainete tarneahelas; |
| --- | --- |

b)

hinnakujundusmehhanismid ja, nii palju kui võimalik, kasumimarginaalid kogu liidu ja liikmesriikide toiduainete tarneahelas;

| c) | hinnasuundumused ja, nii palju kui võimalik, kasumimarginaalid kõigil liidu ja liikmesriikide toiduainete tarneahela tasanditel ning kõigis põllumajanduse ja toiduainetööstuse sektorites, eriti puu- ja juurvilja-, piima- ja piimatoote- ning lihasektoris; |
| --- | --- |

c)

hinnasuundumused ja, nii palju kui võimalik, kasumimarginaalid kõigil liidu ja liikmesriikide toiduainete tarneahela tasanditel ning kõigis põllumajanduse ja toiduainetööstuse sektorites, eriti puu- ja juurvilja-, piima- ja piimatoote- ning lihasektoris;

| d) | turuprognoosid lühiajalises ja keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

d)

turuprognoosid lühiajalises ja keskpikas perspektiivis.

Käesoleva lõike eesmärkide saavutamiseks uurib Euroopa toiduainehindade jälgimise vahend eelkõige eksporti ja importi, tootjahindu, tarbijahindu, kasumimarginaale ning tootmis-, töötlemis- ja turustuskulusid kõigil liidu ja liikmesriikide toiduainete tarneahela tasanditel.

3.
     
  Euroopa toiduainehindade jälgimise vahendi tegevuse kaudu avaldatud teavet käsitletakse konfidentsiaalsena. Komisjon tagab, et selline teave ei võimalda üksikute ettevõtjate tuvastamist.

Muudatusettepanek 265

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 117 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Litsentsi nõutakse järgmiste toodete puhul: teravili, riis, suhkur, lina, kanep, seemned, elustaimed, oliiviõli, puu- ja juurvili, töödeldud puu- ja juurvili, banaanid, veiseliha, sealiha, lamba- ja kitseliha, linnuliha, munad, piim ja piimatooted, vein, põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Litsentsi nõutakse järgmiste toodete puhul: teravili, riis, suhkur, lina, kanep, seemned, elustaimed, oliiviõli, puu- ja juurvili, töödeldud puu- ja juurvili, banaanid, veiseliha, sealiha, lamba- ja kitseliha, linnuliha, munad, piim ja piimatooted, vein, põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol.

Muudatusettepanek 350

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 117 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Euroopa Liitu imporditavad tooted peavad vastama samadele tootmis- ja turustamisnõuetele – eelkõige toiduohutus-, keskkonna-, sotsiaal- ja loomade heaolu standarditele – nagu liidus toodetud tooted ning ainult nende tingimuste täitmisel võib neile väljastada impordilitsentsi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a.
     
  Euroopa Liitu imporditavad tooted peavad vastama samadele tootmis- ja turustamisnõuetele – eelkõige toiduohutus-, keskkonna-, sotsiaal- ja loomade heaolu standarditele – nagu liidus toodetud tooted ning ainult nende tingimuste täitmisel võib neile väljastada impordilitsentsi.

Muudatusettepanek 267

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 118 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Võttes arvesse
  kaubanduse ja turu arengut, asjaomase turu vajadusi ning asjaomaste
  toodete impordi ja
  ekspordi üle peetavat järelevalvet
  , antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks: | 1.   Võttes arvesse
  vajadust teostada järelevalvet
  toodete impordi
  üle, vajadust nõuetekohase turukorralduse järele
  ja
  vajadust vähendada halduskoormust
  , antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Võttes arvesse
  kaubanduse ja turu arengut, asjaomase turu vajadusi ning asjaomaste
  toodete impordi ja
  ekspordi üle peetavat järelevalvet
  , antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks:

1.   Võttes arvesse
  vajadust teostada järelevalvet
  toodete impordi
  üle, vajadust nõuetekohase turukorralduse järele
  ja
  vajadust vähendada halduskoormust
  , antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks:

Muudatusettepanek 268

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 118 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | põllumajandustoodete
  loetelu
  , mille puhul nõutakse impordi- või ekspordilitsentsi esitamist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

põllumajandustoodete
  loetelu
  , mille puhul nõutakse impordi- või ekspordilitsentsi esitamist;

| a) | põllumajandustoodete
  loetelus
  , mille puhul nõutakse impordi- või ekspordilitsentsi esitamist
  , tehtavad muudatused ja täiendused
  ; |
| --- | --- |

a)

põllumajandustoodete
  loetelus
  , mille puhul nõutakse impordi- või ekspordilitsentsi esitamist
  , tehtavad muudatused ja täiendused
  ;

Muudatusettepanek 269

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 118 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Võttes arvesse vajadust
  määratleda
  litsentside süsteemi
  põhielemente
  , antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse: | 2.   Võttes arvesse vajadust
  täpsustada
  litsentside süsteemi
  puudutavat korda
  , antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Võttes arvesse vajadust
  määratleda
  litsentside süsteemi
  põhielemente
  , antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse:

2.   Võttes arvesse vajadust
  täpsustada
  litsentside süsteemi
  puudutavat korda
  , antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse:

Muudatusettepanek 270

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 119 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon võtab rakendusaktidega vastu vajalikud meetmed seoses käesoleva
  jaoga
  , sealhulgas eeskirjad: | Komisjon võtab rakendusaktidega vastu vajalikud meetmed seoses käesoleva
  peatükiga
  , sealhulgas eeskirjad: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võtab rakendusaktidega vastu vajalikud meetmed seoses käesoleva
  jaoga
  , sealhulgas eeskirjad:

Komisjon võtab rakendusaktidega vastu vajalikud meetmed seoses käesoleva
  peatükiga
  , sealhulgas eeskirjad:

Muudatusettepanek 271

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 120 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kasutamata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kasutamata.

Muudatusettepanek 272

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 120 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 120 a |
| | Imporditollimaksud |
| | Kui käesoleva määrusega ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse artiklis 1 loetletud toodete suhtes ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 120 a

Imporditollimaksud

Kui käesoleva määrusega ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse artiklis 1 loetletud toodete suhtes ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

Muudatusettepanek 273

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 121 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Rahvusvaheliste kokkulepete rakendamine | Rahvusvaheliste
  ja muude
  kokkulepete rakendamine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Rahvusvaheliste kokkulepete rakendamine

Rahvusvaheliste
  ja muude
  kokkulepete rakendamine

Muudatusettepanek 274

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 121

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon võtab rakendusaktidega vastu meetmed selliste rahvusvaheliste kokkulepete rakendamiseks, mis on sõlmitud aluslepingu artikli 218 kohaselt või
  alusepingu artikli 43 lõike 2 kohaselt vastuvõetud mis tahes muu õigusakti või
  ühise tollitariifistiku kohaselt seoses põllumajandustoodete imporditollimaksude
  arvutamisega
  . Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. | Komisjon võtab rakendusaktidega vastu meetmed selliste rahvusvaheliste kokkulepete rakendamiseks, mis on sõlmitud aluslepingu artikli 218 kohaselt või ühise tollitariifistiku kohaselt seoses põllumajandustoodete imporditollimaksude
  arvutusmeetodiga
  . Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võtab rakendusaktidega vastu meetmed selliste rahvusvaheliste kokkulepete rakendamiseks, mis on sõlmitud aluslepingu artikli 218 kohaselt või
  alusepingu artikli 43 lõike 2 kohaselt vastuvõetud mis tahes muu õigusakti või
  ühise tollitariifistiku kohaselt seoses põllumajandustoodete imporditollimaksude
  arvutamisega
  . Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Komisjon võtab rakendusaktidega vastu meetmed selliste rahvusvaheliste kokkulepete rakendamiseks, mis on sõlmitud aluslepingu artikli 218 kohaselt või ühise tollitariifistiku kohaselt seoses põllumajandustoodete imporditollimaksude
  arvutusmeetodiga
  . Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 275

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 121 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 121 a |
| | Teravilja imporditollimaksu arvutamine |
| | 1.
     
  Erandina artiklist 121 on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete, välja arvatud hübriidseemned, imporditollimaks võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada kombineeritud nomenklatuuri alusel kindlaksmääratud tavalist tollimaksumäära. |
| | 2.
     
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, mis sisaldavad lõikes 1 osutatud imporditollimaksude arvutust. Imporditollimaksu arvutab komisjon tüüpiliste CIF-impordihindade põhjal, mis on kehtestatud lõikes 1 märgitud toodetele regulaarselt. |
| | 3.
     
  Komisjon võtab artikli 160 kohaselt vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse miinimumnõuded kõrgekvaliteedilise pehme nisu kohta. |
| | 4.
     
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles sätestatakse järgmised asjaolud: |
| | i) | arvessevõetavad hinnapakkumised |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 121 a

Teravilja imporditollimaksu arvutamine

1.
     
  Erandina artiklist 121 on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete, välja arvatud hübriidseemned, imporditollimaks võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada kombineeritud nomenklatuuri alusel kindlaksmääratud tavalist tollimaksumäära.

2.
     
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, mis sisaldavad lõikes 1 osutatud imporditollimaksude arvutust. Imporditollimaksu arvutab komisjon tüüpiliste CIF-impordihindade põhjal, mis on kehtestatud lõikes 1 märgitud toodetele regulaarselt.

3.
     
  Komisjon võtab artikli 160 kohaselt vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse miinimumnõuded kõrgekvaliteedilise pehme nisu kohta.

4.
     
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles sätestatakse järgmised asjaolud:

i)

arvessevõetavad hinnapakkumised

| ii) | võimalus teavitada vajaduse korral ettevõtjaid kohaldatavast tollimaksust konkreetsetel juhtudel enne asjaomaste kaubasaadetiste saabumist. |
| --- | --- |

ii)

võimalus teavitada vajaduse korral ettevõtjaid kohaldatavast tollimaksust konkreetsetel juhtudel enne asjaomaste kaubasaadetiste saabumist.

5.
     
  Lõigetes 2 ja 4 osutatud rakendusaktid võetakse vastu ilma artikli 162 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kasutamata.

Muudatusettepanek 276

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 121 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 121 b |
| | Kooritud riisi imporditollimaksu arvutamine |
| | 1.
     
  Olenemata artiklist 121 määrab komisjon rakendusaktidega CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi imporditollimaksu kindlaks kümne päeva jooksul pärast asjaomase võrdlusperioodi lõppu vastavalt VII b lisa punktile 1. |
| | Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks uus kohaldatav maksumäär, kui kõnealuse lisa kohaselt tehtud arvutused osutavad vajadusele seda muuta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kasutamata. Kuni uue maksumäära kindlaksmääramiseni kohaldatakse varem kindlaksmääratud maksumäära. |
| | 2.
     
  VII lisa punktis 1 osutatud impordi arvutamisel võetakse arvesse koguseid, mille importimiseks CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi, välja arvatud artiklis 121 c osutatud basmati riisi impordilitsentse asjaomasel võrdlusperioodil välja anti. |
| | 3.
     
  Aastakvoot on 449 678 tonni. Iga turustusaasta osakvoot vastab poolele aastakvoodist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 121 b

Kooritud riisi imporditollimaksu arvutamine

1.
     
  Olenemata artiklist 121 määrab komisjon rakendusaktidega CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi imporditollimaksu kindlaks kümne päeva jooksul pärast asjaomase võrdlusperioodi lõppu vastavalt VII b lisa punktile 1.

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks uus kohaldatav maksumäär, kui kõnealuse lisa kohaselt tehtud arvutused osutavad vajadusele seda muuta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kasutamata. Kuni uue maksumäära kindlaksmääramiseni kohaldatakse varem kindlaksmääratud maksumäära.

2.
     
  VII lisa punktis 1 osutatud impordi arvutamisel võetakse arvesse koguseid, mille importimiseks CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi, välja arvatud artiklis 121 c osutatud basmati riisi impordilitsentse asjaomasel võrdlusperioodil välja anti.

3.
     
  Aastakvoot on 449 678 tonni. Iga turustusaasta osakvoot vastab poolele aastakvoodist.

Muudatusettepanek 277

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 121 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 121 c |
| | Kooritud basmati riisi imporditollimaksu arvutamine |
| | Olenemata artiklist 121 kohaldatakse VII c lisas loetletud CN-koodide 1006 20 17 ja 1006 20 98 alla kuuluva kooritud riisi suhtes nullmääraga imporditollimaksu. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks nullmäära kohaldamise tingimused. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kasutamata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 121 c

Kooritud basmati riisi imporditollimaksu arvutamine

Olenemata artiklist 121 kohaldatakse VII c lisas loetletud CN-koodide 1006 20 17 ja 1006 20 98 alla kuuluva kooritud riisi suhtes nullmääraga imporditollimaksu. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks nullmäära kohaldamise tingimused. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kasutamata.

Muudatusettepanek 278

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 121 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 121 d |
| | Kroovitud riisi imporditollimaksu arvutamine |
| | 1.
     
  Olenemata artiklist 121 võtab komisjon vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks CN-koodi 1006 30 alla kuuluva poolkroovitud või kroovitud riisi imporditollimaks kümne päeva jooksul pärast asjaomase võrdlusperioodi lõppu vastavalt lisa VII b punktile 2. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kasutamata. |
| | Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks uus kohaldatav maksumäär, kui kõnealuse lisa kohaselt tehtud arvutused osutavad vajadusele seda muuta. Kuni uue maksumäära kindlaksmääramiseni kohaldatakse varem kindlaksmääratud maksumäära. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kasutamata. |
| | 2.
     
  VII b lisa punktis 2 osutatud impordi arvutamisel võetakse arvesse koguseid, mille importimiseks CN-koodi 1006 30 alla kuuluva poolkroovitud või kroovitud riisi impordilitsentse asjaomasel võrdlusperioodil välja anti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 121 d

Kroovitud riisi imporditollimaksu arvutamine

1.
     
  Olenemata artiklist 121 võtab komisjon vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks CN-koodi 1006 30 alla kuuluva poolkroovitud või kroovitud riisi imporditollimaks kümne päeva jooksul pärast asjaomase võrdlusperioodi lõppu vastavalt lisa VII b punktile 2. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kasutamata.

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks uus kohaldatav maksumäär, kui kõnealuse lisa kohaselt tehtud arvutused osutavad vajadusele seda muuta. Kuni uue maksumäära kindlaksmääramiseni kohaldatakse varem kindlaksmääratud maksumäära. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kasutamata.

2.
     
  VII b lisa punktis 2 osutatud impordi arvutamisel võetakse arvesse koguseid, mille importimiseks CN-koodi 1006 30 alla kuuluva poolkroovitud või kroovitud riisi impordilitsentse asjaomasel võrdlusperioodil välja anti.

Muudatusettepanek 279

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 121 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 121 e |
| | Purustatud riisi imporditollimaksu arvutamine |
| | Olenemata artiklist 121 on CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi imporditollimaks 65 eurot tonni kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 121 e

Purustatud riisi imporditollimaksu arvutamine

Olenemata artiklist 121 on CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi imporditollimaks 65 eurot tonni kohta.

Muudatusettepanek 280

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1 a)
     
  Kui kõnealuse kaubasaadetise deklareeritud hind piiril on kõrgem kui kauba kindel väärtus importimisel, millele on liidetud komisjoni kehtestatud protsendimäär, mis ei tohi ületada kõnealust kindlat väärtust rohkem kui 10 % võrra, nõutakse nimetatud kindla väärtuse põhjal määratud imporditollimaksudega võrdväärse tagatise esitamist. Komisjon arvutab iga toote ja vastava ajavahemiku kohta iga turustuspäeva ja iga päritolu jaoks välja kindla impordiväärtuse, mis võrdub nende toodete tüüpiliste hindade kaalutud keskmisega liikmesriikide tüüpilistel imporditurgudel või vajaduse korral teistel turgudel ning millest on maha arvatud standardsumma 5 eurot 100 kg kohta ja väärtuselised tollimaksud. |
| | Lisaks peab asjaomane isik toote turustamise ja transportimise tingimusi tõendama, esitades toote ettevõtjate vahel kättetoimetamist ja toote importimisest kuni müügini tekkinud kulusid tõendavad dokumendid. Igal juhul peab kõnealustes tõendavates dokumentides olema märgitud toote liik või kaubanduslik tüüp vastavalt toodete esitlemise ja märgistamise sätetele, mis on esitatud vastavas turustamisalases ühenduse õigusnormis, samuti toodete kaubakategooria ja kaal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1 a)
     
  Kui kõnealuse kaubasaadetise deklareeritud hind piiril on kõrgem kui kauba kindel väärtus importimisel, millele on liidetud komisjoni kehtestatud protsendimäär, mis ei tohi ületada kõnealust kindlat väärtust rohkem kui 10 % võrra, nõutakse nimetatud kindla väärtuse põhjal määratud imporditollimaksudega võrdväärse tagatise esitamist. Komisjon arvutab iga toote ja vastava ajavahemiku kohta iga turustuspäeva ja iga päritolu jaoks välja kindla impordiväärtuse, mis võrdub nende toodete tüüpiliste hindade kaalutud keskmisega liikmesriikide tüüpilistel imporditurgudel või vajaduse korral teistel turgudel ning millest on maha arvatud standardsumma 5 eurot 100 kg kohta ja väärtuselised tollimaksud.

Lisaks peab asjaomane isik toote turustamise ja transportimise tingimusi tõendama, esitades toote ettevõtjate vahel kättetoimetamist ja toote importimisest kuni müügini tekkinud kulusid tõendavad dokumendid. Igal juhul peab kõnealustes tõendavates dokumentides olema märgitud toote liik või kaubanduslik tüüp vastavalt toodete esitlemise ja märgistamise sätetele, mis on esitatud vastavas turustamisalases ühenduse õigusnormis, samuti toodete kaubakategooria ja kaal.

Muudatusettepanek 281

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1 b)
     
  Sellise rikneva importkauba tolliväärtuse, mille puhul sõltub ühise tollitariifistiku kohaldamine komisjonimüügiks imporditud kaubapartii sisseveohinnast, võib kindlaks määrata otse vastavalt tolliseadustiku artikli 30 lõike 2 punktile c ja see võrdub kindla impordiväärtusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1 b)
     
  Sellise rikneva importkauba tolliväärtuse, mille puhul sõltub ühise tollitariifistiku kohaldamine komisjonimüügiks imporditud kaubapartii sisseveohinnast, võib kindlaks määrata otse vastavalt tolliseadustiku artikli 30 lõike 2 punktile c ja see võrdub kindla impordiväärtusega.

Muudatusettepanek 282

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1 c)
     
  Partii sisenemishinna võib vajaduse korral määrata ka kindla impordiväärtuse alusel, mis arvutatakse päritolumaa ja toote kohta vastava toote kaalutud keskmise hinna alusel liikmesriikide tüüpilistel imporditurgudel või vajaduse korral muudel turgudel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1 c)
     
  Partii sisenemishinna võib vajaduse korral määrata ka kindla impordiväärtuse alusel, mis arvutatakse päritolumaa ja toote kohta vastava toote kaalutud keskmise hinna alusel liikmesriikide tüüpilistel imporditurgudel või vajaduse korral muudel turgudel.

Muudatusettepanek 283

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  Tolliseadustiku rakendussätete artikli 248 kohaldamisel hõlmavad tolliametite teostatavad kontrollid selleks, et teha kindlaks, kas tagatis tuleks esitada, tolliväärtuse kontrolli asjaomaste toodete ühikuväärtuse suhtes, nagu on osutatud tolliseadustiku artikli 30 lõike 2 punktis c. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Tolliseadustiku rakendussätete artikli 248 kohaldamisel hõlmavad tolliametite teostatavad kontrollid selleks, et teha kindlaks, kas tagatis tuleks esitada, tolliväärtuse kontrolli asjaomaste toodete ühikuväärtuse suhtes, nagu on osutatud tolliseadustiku artikli 30 lõike 2 punktis c.

välja jäetud

Muudatusettepanek 284

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Võttes arvesse süsteemi tõhusust, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse, et käesoleva artikli lõikes 2 osutatud tolliasutuse tehtavate kontrollidega kontrollitakse täiendavalt või alternatiivina tolliväärtust ühikuväärtuse suhtes, sealhulgas tolliväärtuse kontrolli muu väärtuse suhtes. | välja jäetud |
| Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud muu väärtuse arvutamiseks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162

  artiklis 2

  osutatud kontrollimenetluse kohaselt. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Võttes arvesse süsteemi tõhusust, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse, et käesoleva artikli lõikes 2 osutatud tolliasutuse tehtavate kontrollidega kontrollitakse täiendavalt või alternatiivina tolliväärtust ühikuväärtuse suhtes, sealhulgas tolliväärtuse kontrolli muu väärtuse suhtes.

välja jäetud

Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud muu väärtuse arvutamiseks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162

  artiklis 2

  osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 285

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 123 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon
  võib rakendusaktidega
  kindlaks
  määrata
  teravilja-, riisi-, suhkru-, puu- ja köögivilja-, töödeldud puu- ja köögivilja, veise- ja vasikaliha-, piima- ja piimatoote-, sealiha-, lamba- ja kitseliha-, muna-, linnuliha- ning banaanisektori tooted, samuti viinamarjamahlast ja viinamarjavirdest tooted, mille suhtes kohaldatakse täiendavat imporditollimaksu, kui neid tooteid imporditakse ühises tollitariifistikus sätestatud tollimaksumääraga, et vältida või kõrvaldada nende toodete impordist liidu turule avalduvat ebasoodsat mõju, kui: | 1.   Komisjon
  võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse
  kindlaks teravilja-, riisi-, suhkru-, puu- ja köögivilja-, töödeldud puu- ja köögivilja, veise- ja vasikaliha-, piima- ja piimatoote-, sealiha-, lamba- ja kitseliha-, muna-, linnuliha- ning banaanisektori tooted, samuti viinamarjamahlast ja viinamarjavirdest tooted, mille suhtes kohaldatakse täiendavat imporditollimaksu, kui neid tooteid imporditakse ühises tollitariifistikus sätestatud tollimaksumääraga, et vältida või kõrvaldada nende toodete impordist liidu turule avalduvat ebasoodsat mõju, kui: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon
  võib rakendusaktidega
  kindlaks
  määrata
  teravilja-, riisi-, suhkru-, puu- ja köögivilja-, töödeldud puu- ja köögivilja, veise- ja vasikaliha-, piima- ja piimatoote-, sealiha-, lamba- ja kitseliha-, muna-, linnuliha- ning banaanisektori tooted, samuti viinamarjamahlast ja viinamarjavirdest tooted, mille suhtes kohaldatakse täiendavat imporditollimaksu, kui neid tooteid imporditakse ühises tollitariifistikus sätestatud tollimaksumääraga, et vältida või kõrvaldada nende toodete impordist liidu turule avalduvat ebasoodsat mõju, kui:

1.   Komisjon
  võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse
  kindlaks teravilja-, riisi-, suhkru-, puu- ja köögivilja-, töödeldud puu- ja köögivilja, veise- ja vasikaliha-, piima- ja piimatoote-, sealiha-, lamba- ja kitseliha-, muna-, linnuliha- ning banaanisektori tooted, samuti viinamarjamahlast ja viinamarjavirdest tooted, mille suhtes kohaldatakse täiendavat imporditollimaksu, kui neid tooteid imporditakse ühises tollitariifistikus sätestatud tollimaksumääraga, et vältida või kõrvaldada nende toodete impordist liidu turule avalduvat ebasoodsat mõju, kui:

Muudatusettepanek 286

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 123 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Komisjonile antakse artikli 160 kohaselt õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, et tagada imporditud toodete vastavus liidu minimaalsetele kvaliteedi- ja keskkonnastandarditele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3 a.
     
  Komisjonile antakse artikli 160 kohaselt õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, et tagada imporditud toodete vastavus liidu minimaalsetele kvaliteedi- ja keskkonnastandarditele;

Muudatusettepanek 287

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 124 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kasutamata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kasutamata.

Muudatusettepanek 288

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 125 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Põllumajandustoodete impordi tariifikvoodid liidus
  (või selle osas)
  vabasse ringlusse lubamiseks või liidu põllumajandustoodete kolmandatesse riikidesse impordi tariifikvoodid, mida liit peab aluslepingu artikli 218 kohaselt või vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 2 vastuvõetud mõne muu õigusakti kohaselt sõlmitud kokkuleppest tulenevalt osaliselt või täielikult haldama, avatakse ja/või hallatakse vastavalt vajadusele komisjoni poolt delegeeritud ja rakendusaktidega vastavalt artiklitele 126–128. | 1.   Põllumajandustoodete impordi tariifikvoodid liidus vabasse ringlusse lubamiseks või liidu põllumajandustoodete kolmandatesse riikidesse impordi tariifikvoodid, mida liit peab aluslepingu artikli 218 kohaselt või vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 2 vastuvõetud mõne muu õigusakti kohaselt sõlmitud kokkuleppest tulenevalt osaliselt või täielikult haldama, avatakse ja/või hallatakse vastavalt vajadusele komisjoni poolt delegeeritud ja rakendusaktidega vastavalt artiklitele 126–128. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Põllumajandustoodete impordi tariifikvoodid liidus
  (või selle osas)
  vabasse ringlusse lubamiseks või liidu põllumajandustoodete kolmandatesse riikidesse impordi tariifikvoodid, mida liit peab aluslepingu artikli 218 kohaselt või vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 2 vastuvõetud mõne muu õigusakti kohaselt sõlmitud kokkuleppest tulenevalt osaliselt või täielikult haldama, avatakse ja/või hallatakse vastavalt vajadusele komisjoni poolt delegeeritud ja rakendusaktidega vastavalt artiklitele 126–128.

1.   Põllumajandustoodete impordi tariifikvoodid liidus vabasse ringlusse lubamiseks või liidu põllumajandustoodete kolmandatesse riikidesse impordi tariifikvoodid, mida liit peab aluslepingu artikli 218 kohaselt või vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 2 vastuvõetud mõne muu õigusakti kohaselt sõlmitud kokkuleppest tulenevalt osaliselt või täielikult haldama, avatakse ja/või hallatakse vastavalt vajadusele komisjoni poolt delegeeritud ja rakendusaktidega vastavalt artiklitele 126–128.

Muudatusettepanek 289

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 125 – lõige 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | võetakse vajaduse korral impordi tariifikvootide jaoks arvesse liidu turu tarnevajadusi
  ja
  selle turu tasakaalu valvamise vajadust, või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

võetakse vajaduse korral impordi tariifikvootide jaoks arvesse liidu turu tarnevajadusi
  ja
  selle turu tasakaalu valvamise vajadust, või

| a) | võetakse vajaduse korral impordi tariifikvootide jaoks arvesse liidu turu tarnevajadusi, selle turu tasakaalu tagamise vajadust
  ja vajadust arendada uusi järgnevaid turgusid tööstustoodete tootmise valdkonnas
  ,
  tagades konkurentsivõimeliste maailmahindadega tarnete kindluse ja pidevuse,
  või |
| --- | --- |

a)

võetakse vajaduse korral impordi tariifikvootide jaoks arvesse liidu turu tarnevajadusi, selle turu tasakaalu tagamise vajadust
  ja vajadust arendada uusi järgnevaid turgusid tööstustoodete tootmise valdkonnas
  ,
  tagades konkurentsivõimeliste maailmahindadega tarnete kindluse ja pidevuse,
  või

Muudatusettepanek 290

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 125 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 125 a |
| | Erisätted |
| | Hispaanias 2 000 000 tonni maisi ja 300 000 tonni sorgo ning Portugalis 500 000 tonni maisi impordi tariifikvootide puhul antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse vajalikud sätted impordi tariifikvoodi alla kuuluva impordi teostamiseks ning vajaduse korral asjaomaste liikmesriikide makseasutuste imporditavate koguste riiklikuks ladustamiseks ja turustamiseks nende liikmesriikide turgudel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 125 a

Erisätted

Hispaanias 2 000 000 tonni maisi ja 300 000 tonni sorgo ning Portugalis 500 000 tonni maisi impordi tariifikvootide puhul antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse vajalikud sätted impordi tariifikvoodi alla kuuluva impordi teostamiseks ning vajaduse korral asjaomaste liikmesriikide makseasutuste imporditavate koguste riiklikuks ladustamiseks ja turustamiseks nende liikmesriikide turgudel.

Muudatusettepanek 291

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 126 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | määrata tingimusi ja abikõlblikkuse nõudeid, mida ettevõtja peab täitma impordi tariifikvoodi raames taotluse esitamisel; asjaomaste sätetega võib nõuda minimaalset kogemust kauplemisel kolmandate riikide ja samaväärsete territooriumidega või töötlemistoimingu puhul minimaalset kogemust, mis on väljendatud miinimumkoguse ja minimaalse ajavahemikuga vastavas turusektoris; kõnealused sätted võivad hõlmata erieeskirju, et võtta arvesse teatava sektori vajadusi ja kehtivat tava ning töötleva tööstuse kasutusi ja vajadusi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

määrata tingimusi ja abikõlblikkuse nõudeid, mida ettevõtja peab täitma impordi tariifikvoodi raames taotluse esitamisel; asjaomaste sätetega võib nõuda minimaalset kogemust kauplemisel kolmandate riikide ja samaväärsete territooriumidega või töötlemistoimingu puhul minimaalset kogemust, mis on väljendatud miinimumkoguse ja minimaalse ajavahemikuga vastavas turusektoris; kõnealused sätted võivad hõlmata erieeskirju, et võtta arvesse teatava sektori vajadusi ja kehtivat tava ning töötleva tööstuse kasutusi ja vajadusi;

välja jäetud

Muudatusettepanek 292

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 127 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | litsentside kasutamise ning vajaduse korral erieeskirjad eelkõige seoses impordilitsentside taotluste
  esitamise
  ja tariifikvootide raames
  antava loa tingimustega
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

e)

litsentside kasutamise ning vajaduse korral erieeskirjad eelkõige seoses impordilitsentside taotluste
  esitamise
  ja tariifikvootide raames
  antava loa tingimustega
  ;

| e) | litsentside kasutamise ning vajaduse korral erieeskirjad eelkõige seoses impordilitsentside taotluste
  esitamise suhtes kohaldatava menetlusega
  ja tariifikvootide raames
  lubade väljastamisega
  ; |
| --- | --- |

e)

litsentside kasutamise ning vajaduse korral erieeskirjad eelkõige seoses impordilitsentside taotluste
  esitamise suhtes kohaldatava menetlusega
  ja tariifikvootide raames
  lubade väljastamisega
  ;

Muudatusettepanek 293

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 127 – lõige 1 – lõik 1 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | e a) | tingimused ja abikõlblikkuse nõuded, mida ettevõtja peab täitma impordi tariifikvoodi raames taotluse esitamisel; asjaomaste sätetega võib nõuda minimaalset kogemust kauplemisel kolmandate riikide ja samaväärsete territooriumidega või töötlemistoimingu puhul minimaalset kogemust, mis on väljendatud miinimumkoguse ja minimaalse ajavahemikuga vastavas turusektoris; kõnealused sätted võivad hõlmata erieeskirju, et võtta arvesse teatava sektori vajadusi ja kehtivat tava ning töötleva tööstuse kasutusi ja vajadusi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

e a)

tingimused ja abikõlblikkuse nõuded, mida ettevõtja peab täitma impordi tariifikvoodi raames taotluse esitamisel; asjaomaste sätetega võib nõuda minimaalset kogemust kauplemisel kolmandate riikide ja samaväärsete territooriumidega või töötlemistoimingu puhul minimaalset kogemust, mis on väljendatud miinimumkoguse ja minimaalse ajavahemikuga vastavas turusektoris; kõnealused sätted võivad hõlmata erieeskirju, et võtta arvesse teatava sektori vajadusi ja kehtivat tava ning töötleva tööstuse kasutusi ja vajadusi;

Muudatusettepanek 294

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 128 – lõige 2 – lõik 2 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kasutamata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kasutamata.

Muudatusettepanek 295

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 129 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 129 a |
| | Humalaimport |
| | 1.
     
  Humalasektori tooteid võib kolmandatest riikidest importida üksnes juhul, kui nende kvaliteedistandardid on vähemalt samaväärsed liidus koristatud sarnaste saaduste või nendest saadustest valmistatud toodete kvaliteedistandarditega. |
| | 2.
     
  Tooteid käsitletakse lõikes 1 osutatud standardile vastavana, kui nendega on kaasas päritoluriigi ametiasutuse väljastatud tõend, mis on tunnistatud samaväärseks artiklis 59 b osutatud sertifikaadiga. |
| | Humalapulbri, suurema lupuliinisisaldusega humalapulbri, humalaekstrakti ja segatud humalatoodete puhul võib tõendi samaväärseks tunnistada üksnes juhul, kui nende toodete alfahappesisaldus ei ole madalam kui nende valmistamiseks kasutatud humala alfahappesisaldus. |
| | 3.
     
  Halduskoormuse vähendamiseks antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse tingimused, mille kohaselt vastavustunnistuse ja pakendite märgistamisega seotud kohustusi ei kohaldata. |
| | 4.
     
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse eeskirjad seoses käesoleva artikliga, sealhulgas eeskirjad vastavustunnistuse tunnustamise ja humala impordi kontrollimise kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 129 a

Humalaimport

1.
     
  Humalasektori tooteid võib kolmandatest riikidest importida üksnes juhul, kui nende kvaliteedistandardid on vähemalt samaväärsed liidus koristatud sarnaste saaduste või nendest saadustest valmistatud toodete kvaliteedistandarditega.

2.
     
  Tooteid käsitletakse lõikes 1 osutatud standardile vastavana, kui nendega on kaasas päritoluriigi ametiasutuse väljastatud tõend, mis on tunnistatud samaväärseks artiklis 59 b osutatud sertifikaadiga.

Humalapulbri, suurema lupuliinisisaldusega humalapulbri, humalaekstrakti ja segatud humalatoodete puhul võib tõendi samaväärseks tunnistada üksnes juhul, kui nende toodete alfahappesisaldus ei ole madalam kui nende valmistamiseks kasutatud humala alfahappesisaldus.

3.
     
  Halduskoormuse vähendamiseks antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse tingimused, mille kohaselt vastavustunnistuse ja pakendite märgistamisega seotud kohustusi ei kohaldata.

4.
     
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse eeskirjad seoses käesoleva artikliga, sealhulgas eeskirjad vastavustunnistuse tunnustamise ja humala impordi kontrollimise kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.

Muudatusettepanek 296

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 130 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 130 a |
| | Rafineerimiseks ette nähtud toorsuhkru import: erandlik 3-kuuline periood täiskoormusega rafineerimistehastele |
| | 1.
     
  Kuni turustusaasta 2019/2020 lõpuni antakse täiskoormusega rafineerimistehastele erandlik 2 500 000 tonni suurune impordimaht turustusaasta kohta, väljendatuna valges suhkrus. |
| | 2.
     
  Portugalis ainsat 2005. aastal tegutsevat suhkrupeeti töötlevat tehast loetakse täiskoormusega rafineerimistehaseks. |
| | 3.
     
  Rafineeritava suhkru impordilitsentse väljastatakse ainult täiskoormusega rafineerimistehastele, tingimusel et asjaomased kogused ei ületa lõikes 1 osutatud koguseid. Kõnealuseid litsentse võib üle kanda ainult täiskoormusega rafineerimistehaste vahel ning litsentside kehtivus lõpeb selle turustusaasta lõpul, milleks need on väljastatud. |
| | Käesolevat lõiget kohaldatakse iga turustusaasta esimese kolme kuu suhtes. |
| | 4.
     
  Arvestades vajadust tagada, et rafineerimiseks ette nähtud imporditud suhkur rafineeritakse käesoleva alajao kohaselt, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega sätestatakse järgmised aspektid: |
| | a) | teatavad mõisted lõikes 1 osutatud impordikorra toimimise kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 130 a

Rafineerimiseks ette nähtud toorsuhkru import: erandlik 3-kuuline periood täiskoormusega rafineerimistehastele

1.
     
  Kuni turustusaasta 2019/2020 lõpuni antakse täiskoormusega rafineerimistehastele erandlik 2 500 000 tonni suurune impordimaht turustusaasta kohta, väljendatuna valges suhkrus.

2.
     
  Portugalis ainsat 2005. aastal tegutsevat suhkrupeeti töötlevat tehast loetakse täiskoormusega rafineerimistehaseks.

3.
     
  Rafineeritava suhkru impordilitsentse väljastatakse ainult täiskoormusega rafineerimistehastele, tingimusel et asjaomased kogused ei ületa lõikes 1 osutatud koguseid. Kõnealuseid litsentse võib üle kanda ainult täiskoormusega rafineerimistehaste vahel ning litsentside kehtivus lõpeb selle turustusaasta lõpul, milleks need on väljastatud.

Käesolevat lõiget kohaldatakse iga turustusaasta esimese kolme kuu suhtes.

4.
     
  Arvestades vajadust tagada, et rafineerimiseks ette nähtud imporditud suhkur rafineeritakse käesoleva alajao kohaselt, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega sätestatakse järgmised aspektid:

a)

teatavad mõisted lõikes 1 osutatud impordikorra toimimise kohta;

| b) | tingimused ja nõuded, mida ettevõtja peab järgima impordilitsentsi taotluse esitamisel, sealhulgas tagatise esitamine; |
| --- | --- |

b)

tingimused ja nõuded, mida ettevõtja peab järgima impordilitsentsi taotluse esitamisel, sealhulgas tagatise esitamine;

| c) | eeskirjad kehtestatavate halduskaristuste kohta. |
| --- | --- |

c)

eeskirjad kehtestatavate halduskaristuste kohta.

5.
     
  Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, millega kehtestatakse vajalikud eeskirjad esitatavate tõendite ja dokumentide kohta seoses ettevõtjate, eelkõige täiskoormusega rafineerimistehaste suhtes kehtestatud impordinõuete ja kohustustega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 297

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 130 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 130 b |
| | Imporditollimaksude peatamine suhkrusektoris |
| | Komisjon võib kooskõlas artikli 101 punktis d a kirjeldatud mehhanismiga ja turustusaasta 2019/2020 lõpuni vastu võtta rakendusakte, millega peatatakse täielikult või osaliselt imporditollimaksude kohaldamine järgmiste toodete teatavate koguste suhtes, et tagada Euroopa suhkruturu jaoks vajalik pakkumine: |
| | a) | CN-koodi 1701 alla kuuluv suhkur; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 130 b

Imporditollimaksude peatamine suhkrusektoris

Komisjon võib kooskõlas artikli 101 punktis d a kirjeldatud mehhanismiga ja turustusaasta 2019/2020 lõpuni vastu võtta rakendusakte, millega peatatakse täielikult või osaliselt imporditollimaksude kohaldamine järgmiste toodete teatavate koguste suhtes, et tagada Euroopa suhkruturu jaoks vajalik pakkumine:

a)

CN-koodi 1701 alla kuuluv suhkur;

| b) | CN-koodide 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 ja 1702 90 30 alla kuuluv isoglükoos. |
| --- | --- |

b)

CN-koodide 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 ja 1702 90 30 alla kuuluv isoglükoos.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 298

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 133

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 133 | Artikkel 133 |
| Reguleerimisala | Reguleerimisala |
| 1.   Maailmaturu noteeringutel või hindadel põhineva ekspordi võimaldamiseks vajalikul määral ja aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevates piirides võib maailmaturu noteeringute või hindade ja liidu hindade vahe katta eksporditoetusega järgmiste toodete puhul: | 1.   Maailmaturu noteeringutel või hindadel põhineva ekspordi võimaldamiseks vajalikul määral
  , kui siseturu tingimused kuuluvad artikli 154 lõikes 1 kirjeldatu reguleerimisalasse,
  ja aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevates piirides
  ning kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikega 5,
  võib maailmaturu noteeringute või hindade ja liidu hindade vahe katta eksporditoetusega järgmiste toodete puhul: |
| a) | järgmiste sektorite tooted, mida eksporditakse töötlemata kujul: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 133

Artikkel 133

Reguleerimisala

Reguleerimisala

1.   Maailmaturu noteeringutel või hindadel põhineva ekspordi võimaldamiseks vajalikul määral ja aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevates piirides võib maailmaturu noteeringute või hindade ja liidu hindade vahe katta eksporditoetusega järgmiste toodete puhul:

1.   Maailmaturu noteeringutel või hindadel põhineva ekspordi võimaldamiseks vajalikul määral
  , kui siseturu tingimused kuuluvad artikli 154 lõikes 1 kirjeldatu reguleerimisalasse,
  ja aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevates piirides
  ning kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikega 5,
  võib maailmaturu noteeringute või hindade ja liidu hindade vahe katta eksporditoetusega järgmiste toodete puhul:

a)

järgmiste sektorite tooted, mida eksporditakse töötlemata kujul:

| a) | järgmiste sektorite tooted, mida eksporditakse töötlemata kujul: |
| --- | --- |

a)

järgmiste sektorite tooted, mida eksporditakse töötlemata kujul:

| | i) | teraviljad; |
| --- | --- | --- |

i)

teraviljad;

| | i) | teraviljad; |
| --- | --- | --- |

i)

teraviljad;

| | ii) | riis; |
| --- | --- | --- |

ii)

riis;

| | ii) | riis; |
| --- | --- | --- |

ii)

riis;

| | iii) | suhkur: seoses I lisa III osa punktides b–d ja g loetletud toodetega; |
| --- | --- | --- |

iii)

suhkur: seoses I lisa III osa punktides b–d ja g loetletud toodetega;

| | iii) | suhkur: seoses I lisa III osa punktides b–d ja g loetletud toodetega; |
| --- | --- | --- |

iii)

suhkur: seoses I lisa III osa punktides b–d ja g loetletud toodetega;

| | iv) | veise- ja vasikaliha; |
| --- | --- | --- |

iv)

veise- ja vasikaliha;

| | iv) | veise- ja vasikaliha; |
| --- | --- | --- |

iv)

veise- ja vasikaliha;

| | v) | piim ja piimatooted; |
| --- | --- | --- |

v)

piim ja piimatooted;

| | v) | piim ja piimatooted; |
| --- | --- | --- |

v)

piim ja piimatooted;

| | vi) | sealiha; |
| --- | --- | --- |

vi)

sealiha;

| | vi) | sealiha; |
| --- | --- | --- |

vi)

sealiha;

| | vii) | munad; |
| --- | --- | --- |

vii)

munad;

| | vii) | munad; |
| --- | --- | --- |

vii)

munad;

| | viii) | linnuliha; |
| --- | --- | --- |

viii)

linnuliha;

| | viii) | linnuliha; |
| --- | --- | --- |

viii)

linnuliha;

| b) | käesoleva lõike punkti a alapunktides i–iii, v ja vii loetletud tooted, mida eksporditakse töödeldud kaupade kujul vastavalt nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1216/2009 (millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord), ning I lisa X osa punktis b loetletud suhkrut sisaldavate toodete kujul. |
| --- | --- |

b)

käesoleva lõike punkti a alapunktides i–iii, v ja vii loetletud tooted, mida eksporditakse töödeldud kaupade kujul vastavalt nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1216/2009 (millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord), ning I lisa X osa punktis b loetletud suhkrut sisaldavate toodete kujul.

| b) | käesoleva lõike punkti a alapunktides i–iii, v
  , vi
  ja vii loetletud tooted, mida eksporditakse töödeldud kaupade kujul vastavalt nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1216/2009 (millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel
  , sealhulgas aluslepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate toodete töötlemisel vastavalt komisjoni 29. juuni 2010. aasta määrusele (EL) nr 578/2010,
  saadud teatavate kaupadega kauplemise kord), ning I lisa X osa punktis b loetletud suhkrut sisaldavate toodete kujul. |
| --- | --- |

b)

käesoleva lõike punkti a alapunktides i–iii, v
  , vi
  ja vii loetletud tooted, mida eksporditakse töödeldud kaupade kujul vastavalt nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1216/2009 (millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel
  , sealhulgas aluslepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate toodete töötlemisel vastavalt komisjoni 29. juuni 2010. aasta määrusele (EL) nr 578/2010,
  saadud teatavate kaupadega kauplemise kord), ning I lisa X osa punktis b loetletud suhkrut sisaldavate toodete kujul.

2.   Töödeldud kaupade kujul eksporditavate toodete eksporditoetused ei või olla suuremad kui eksporditoetused samade toodete puhul, mida eksporditakse töötlemata kujul.

2.   Töödeldud kaupade kujul eksporditavate toodete eksporditoetused ei või olla suuremad kui eksporditoetused samade toodete puhul, mida eksporditakse töötlemata kujul.

2 a.
     
  Lõikes 1 osutatud toodetele kättesaadavad toetused on 0 eurot, ilma et see piiraks artikli 154 lõike 1 ja artikli 159 reguleerimisala.

3.   Komisjon võtab rakendusaktidega käesoleva artikli kohaldamiseks vajalikud meetmed. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

3.   Komisjon võtab rakendusaktidega käesoleva artikli kohaldamiseks vajalikud meetmed. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 299

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 135

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 135 | Artikkel 135 |
| Eksporditoetuse kindlaksmääramine | Eksporditoetuse kindlaksmääramine |
| 1.   Samu eksporditoetusi kohaldatakse samade toodete suhtes kogu liidus. Need võivad erineda vastavalt sihtkohale, eriti kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad. | 1.   Samu eksporditoetusi kohaldatakse samade toodete suhtes kogu liidus. Need võivad erineda vastavalt sihtkohale, eriti kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad. |
| 2.   
  Nõukogu võtab aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt toetuse kindlaksmääramise meetmed. | 2.   
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks toetused piiratud ajaks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. |
| | Need võivad olla kehtestatud teravilja, riisi, suhkru, piima ja piimatoodete hankemenetlustega. |
| | 2 a.
     
  Teatava toote jaoks toetuse määramisel võetakse arvesse üht või mitut järgmist asjaolu: |
| | a) | olemasolevat olukorda ja tulevikusuundumusi, pidades silmas: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 135

Artikkel 135

Eksporditoetuse kindlaksmääramine

Eksporditoetuse kindlaksmääramine

1.   Samu eksporditoetusi kohaldatakse samade toodete suhtes kogu liidus. Need võivad erineda vastavalt sihtkohale, eriti kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad.

1.   Samu eksporditoetusi kohaldatakse samade toodete suhtes kogu liidus. Need võivad erineda vastavalt sihtkohale, eriti kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad.

2.   
  Nõukogu võtab aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt toetuse kindlaksmääramise meetmed.

2.   
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks toetused piiratud ajaks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Need võivad olla kehtestatud teravilja, riisi, suhkru, piima ja piimatoodete hankemenetlustega.

2 a.
     
  Teatava toote jaoks toetuse määramisel võetakse arvesse üht või mitut järgmist asjaolu:

a)

olemasolevat olukorda ja tulevikusuundumusi, pidades silmas:

| | i) | kõnealuse toote hindu ja kättesaadavust liidu turul; |
| --- | --- | --- |

i)

kõnealuse toote hindu ja kättesaadavust liidu turul;

| | ii) | selle toote hindu maailmaturul; |
| --- | --- | --- |

ii)

selle toote hindu maailmaturul;

| b) | turu ühise korralduse eesmärke, milleks on tasakaalu ning hindade ja kaubanduse loomuliku arengu tagamine turul; |
| --- | --- |

b)

turu ühise korralduse eesmärke, milleks on tasakaalu ning hindade ja kaubanduse loomuliku arengu tagamine turul;

| c) | vajadust vältida häireid, mis võivad põhjustada pikaajalise tasakaalutuse nõudmise ja pakkumise vahel liidu turul; |
| --- | --- |

c)

vajadust vältida häireid, mis võivad põhjustada pikaajalise tasakaalutuse nõudmise ja pakkumise vahel liidu turul;

| d) | kavandatava ekspordi majanduslikke aspekte; |
| --- | --- |

d)

kavandatava ekspordi majanduslikke aspekte;

| e) | aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid; |
| --- | --- |

e)

aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid;

| f) | vajadust tasakaalustada liidu põhiliste põllumajandustoodete kasutamine kolmandatesse riikidesse eksporditavate kaupade tootmisel ning nendest riikidest töötlemiseks sissetoodud põhiliste põllumajandustoodete kasutamine; |
| --- | --- |

f)

vajadust tasakaalustada liidu põhiliste põllumajandustoodete kasutamine kolmandatesse riikidesse eksporditavate kaupade tootmisel ning nendest riikidest töötlemiseks sissetoodud põhiliste põllumajandustoodete kasutamine;

| g) | kõige soodsamaid turustuskulusid ning transpordikulusid liidu turgudelt liidu sadamatesse või muudesse ekspordikohtadesse, samuti kõnealuse kauba sihtriikidesse saatmise kulusid; |
| --- | --- |

g)

kõige soodsamaid turustuskulusid ning transpordikulusid liidu turgudelt liidu sadamatesse või muudesse ekspordikohtadesse, samuti kõnealuse kauba sihtriikidesse saatmise kulusid;

| h) | nõudlust liidu turul; |
| --- | --- |

h)

nõudlust liidu turul;

| i) | sealiha-, muna- ja linnulihasektori puhul nende sektorite toodete liidus tootmiseks vajaliku söödateravilja koguse liidu hindade ja maailmaturu hindade erinevust. |
| --- | --- |

i)

sealiha-, muna- ja linnulihasektori puhul nende sektorite toodete liidus tootmiseks vajaliku söödateravilja koguse liidu hindade ja maailmaturu hindade erinevust.

Muudatusettepanek 300

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 141

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 141 | Artikkel 141 |
| Muud rakendusvolitused | Muud rakendusvolitused |
| Komisjon võib
  rakendusaktidega
  kindlaks
  määrata
  koefitsiendid, et kohandada eksporditoetusi vastavalt artikli 139 lõikele 6 vastuvõetud eeskirjadele. | Komisjon võib
  vastu võtta rakendusakte, millega määratakse
  kindlaks koefitsiendid, et kohandada eksporditoetusi vastavalt artikli 139 lõikele 6 vastuvõetud eeskirjadele. |
| | Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kasutamata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 141

Artikkel 141

Muud rakendusvolitused

Muud rakendusvolitused

Komisjon võib
  rakendusaktidega
  kindlaks
  määrata
  koefitsiendid, et kohandada eksporditoetusi vastavalt artikli 139 lõikele 6 vastuvõetud eeskirjadele.

Komisjon võib
  vastu võtta rakendusakte, millega määratakse
  kindlaks koefitsiendid, et kohandada eksporditoetusi vastavalt artikli 139 lõikele 6 vastuvõetud eeskirjadele.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kasutamata.

Muudatusettepanek 301

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 143

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 143 | Artikkel 143 |
| Aluslepingu artiklite 101–106 kohaldamine | Aluslepingu artiklite 101–106 kohaldamine |
| Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse aluslepingu artikleid 101–106 ja nende rakendussätteid vastavalt käesoleva määruse
  artiklitele 144–145
  kõikide aluslepingu artikli 101 lõikes 1 ja artiklis 102 osutatud kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes, mis on seotud põllumajandustoodete tootmise või nendega kauplemisega. | Kui käesolevas määruses ei ole
  aluslepingu artikli 42 kohaselt
  sätestatud teisiti, kohaldatakse aluslepingu artikleid 101–106 ja nende rakendussätteid vastavalt käesoleva määruse
  artiklitele 143 a–145
  kõikide aluslepingu artikli 101 lõikes 1 ja artiklis 102 osutatud kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes, mis on seotud põllumajandustoodete tootmise või nendega kauplemisega. |
| | Siseturu toimimise parandamiseks ja liidu konkurentsieeskirjade ühetaolise kohaldamise tagamiseks põllumajandussektoris ja põllumajanduslikus toiduainetetööstuses koordineerib komisjon eri riikide konkurentsiametite tegevust. Selle eesmärgi tagamiseks avaldab komisjon eelkõige suunised ja heade tavade juhendid, et aidata eri riikide konkurentsiameteid ning põllumajandussektori ja põllumajandusliku toiduainetööstuse ettevõtjaid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 143

Artikkel 143

Aluslepingu artiklite 101–106 kohaldamine

Aluslepingu artiklite 101–106 kohaldamine

Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse aluslepingu artikleid 101–106 ja nende rakendussätteid vastavalt käesoleva määruse
  artiklitele 144–145
  kõikide aluslepingu artikli 101 lõikes 1 ja artiklis 102 osutatud kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes, mis on seotud põllumajandustoodete tootmise või nendega kauplemisega.

Kui käesolevas määruses ei ole
  aluslepingu artikli 42 kohaselt
  sätestatud teisiti, kohaldatakse aluslepingu artikleid 101–106 ja nende rakendussätteid vastavalt käesoleva määruse
  artiklitele 143 a–145
  kõikide aluslepingu artikli 101 lõikes 1 ja artiklis 102 osutatud kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes, mis on seotud põllumajandustoodete tootmise või nendega kauplemisega.

Siseturu toimimise parandamiseks ja liidu konkurentsieeskirjade ühetaolise kohaldamise tagamiseks põllumajandussektoris ja põllumajanduslikus toiduainetetööstuses koordineerib komisjon eri riikide konkurentsiametite tegevust. Selle eesmärgi tagamiseks avaldab komisjon eelkõige suunised ja heade tavade juhendid, et aidata eri riikide konkurentsiameteid ning põllumajandussektori ja põllumajandusliku toiduainetööstuse ettevõtjaid.

Muudatusettepanek 302

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 143 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 143 a |
| | Asjaomane turg |
| | 1.
     
  Asjaomase turu mõiste võimaldab kindlaks määrata ja määratleda ettevõtjate omavahelise konkurentsi ulatuse, ja selle määravad kaks kumulatiivset mõõdet: |
| | a) | asjaomane tooteturg: käesoleva peatüki tähenduses hõlmab tooteturg kõiki tooteid, mis on tarbijate seisukohast oma iseloomulike tunnuste, hindade ja otstarbekohase kasutuse põhjal omavahel vahetatavad ja asendatavad; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 143 a

Asjaomane turg

1.
     
  Asjaomase turu mõiste võimaldab kindlaks määrata ja määratleda ettevõtjate omavahelise konkurentsi ulatuse, ja selle määravad kaks kumulatiivset mõõdet:

a)

asjaomane tooteturg: käesoleva peatüki tähenduses hõlmab tooteturg kõiki tooteid, mis on tarbijate seisukohast oma iseloomulike tunnuste, hindade ja otstarbekohase kasutuse põhjal omavahel vahetatavad ja asendatavad;

| b) | asjaomane geograafiline turg: käesoleva peatüki tähenduses hõlmab asjaomane geograafiline turg konkurentsitingimustelt üsna sarnast ja naaberaladest eelkõige märgatavalt erinevate konkurentsitingimuste tõttu eristatavat ala, kus kõnealused ettevõtjad tegelevad kõnealuste kaupade pakkumisega. |
| --- | --- |

b)

asjaomane geograafiline turg: käesoleva peatüki tähenduses hõlmab asjaomane geograafiline turg konkurentsitingimustelt üsna sarnast ja naaberaladest eelkõige märgatavalt erinevate konkurentsitingimuste tõttu eristatavat ala, kus kõnealused ettevõtjad tegelevad kõnealuste kaupade pakkumisega.

2.
     
  Asjaomase turu kindlaksmääramiseks kohaldatakse järgmisi põhimõtteid:

| a) | asjaomast tooteturgu käsitletakse esiteks toorainete puhul teatavate taimesortide või loomaliikide turuna; täpsema alajaotuse kasutamist tuleb nõuetekohaselt põhjendada; |
| --- | --- |

a)

asjaomast tooteturgu käsitletakse esiteks toorainete puhul teatavate taimesortide või loomaliikide turuna; täpsema alajaotuse kasutamist tuleb nõuetekohaselt põhjendada;

| b) | asjaomaseks geograafiliseks turuks peetakse eeskätt liidu turgu; täpsema alajaotuse kasutamist tuleb nõuetekohaselt põhjendada. |
| --- | --- |

b)

asjaomaseks geograafiliseks turuks peetakse eeskätt liidu turgu; täpsema alajaotuse kasutamist tuleb nõuetekohaselt põhjendada.

Muudatusettepanek 303

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 143 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 143 b |
| | Turgu valitsev seisund |
| | 1.
     
  Käesolevas peatükis tähendab turgu valitsev seisund asjaolu, et ettevõtjal on majanduslik võimsus, mis võimaldab tal takistada toimiva konkurentsi säilimist asjaomasel turul, võimaldades tal tegutseda arvestataval määral sõltumatult konkurentidest, klientidest ja lõpuks tarbijatest. |
| | 2.
     
  Ollakse seisukohal, et turgu valitsevat seisundit ei ole saavutatud seni, kui ühe ettevõtja või horisontaalkokkuleppega seotud mitme ettevõtja turuosad asjaomasel turul põllumajandussektoris ja põllumajanduslikus toiduainesektoris ei ulatu samal asjaomasel turul tegutsevale ja tarneahelas vahetult järgnevale kõige tähtsamale ettevõtjale kuuluvate turuosade tasemeni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 143 b

Turgu valitsev seisund

1.
     
  Käesolevas peatükis tähendab turgu valitsev seisund asjaolu, et ettevõtjal on majanduslik võimsus, mis võimaldab tal takistada toimiva konkurentsi säilimist asjaomasel turul, võimaldades tal tegutseda arvestataval määral sõltumatult konkurentidest, klientidest ja lõpuks tarbijatest.

2.
     
  Ollakse seisukohal, et turgu valitsevat seisundit ei ole saavutatud seni, kui ühe ettevõtja või horisontaalkokkuleppega seotud mitme ettevõtja turuosad asjaomasel turul põllumajandussektoris ja põllumajanduslikus toiduainesektoris ei ulatu samal asjaomasel turul tegutsevale ja tarneahelas vahetult järgnevale kõige tähtsamale ettevõtjale kuuluvate turuosade tasemeni.

Muudatusettepanek 304

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 144

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 144 | Artikkel 144 |
| ÜPP eesmärkide, põllumajandustootjate ja nende liitude suhtes kohaldatavad erandid | ÜPP eesmärkide, põllumajandustootjate ja nende
  organisatsioonide või organisatsioonide
  liitude suhtes kohaldatavad erandid |
| 1.   Aluslepingu artikli 101 lõiget 1 ei kohaldata käesoleva määruse artiklis 143 osutatud kokkulepete, otsuste ja tegevuse suhtes, mis on vajalikud aluslepingu lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamiseks. | 1.   Aluslepingu artikli 101 lõiget 1 ei kohaldata käesoleva määruse artiklis 143 osutatud kokkulepete, otsuste ja
  kooskõlastatud
  tegevuse suhtes, mis on vajalikud aluslepingu lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamiseks. |
| Eelkõige
  ei kohaldata
  aluslepingu
  artikli 101 lõiget 1

  käesoleva määruse artikli 106 kohaselt tunnustatud põllumajandustootjate, põllumajandustootjate liitude või
  sellistest liitudest moodustatud ühenduste, või
  käesoleva määruse artikli 107 kohaselt tunnustatud tootjaorganisatsioonide
  kokkulepete
  ,
  otsuste ja tegevuse suhtes,
  mis on seotud põllumajandustoodete tootmise või müügiga või ühiste seadmete kasutamisega põllumajandustoodete ladustamiseks, käitlemiseks või töötlemiseks
  , ning kui need ei kohusta kehtestama ühesuguseid hindu, välja arvatud siis, kui seejuures välistatakse konkurents või ohustatakse aluslepingu artikli 39 eesmärke
  . | Eelkõige
  loetakse
  aluslepingu
  artiklis 39 sätestatud eesmärkide täitmiseks vajalikuks
  põllumajandustootjate
  või

  käesoleva määruse
  artikli 106 kohaselt tunnustatud tootjaorganisatsioonide või käesoleva määruse artikli 107 kohaselt tunnustatud tootjaorganisatsioonide ühenduste

  kokkuleppeid
  ,
  otsuseid ja kooskõlastatud tegevust,
  mis on seotud põllumajandustoodete tootmise või müügiga või ühiste seadmete kasutamisega põllumajandustoodete ladustamiseks, käitlemiseks või töötlemiseks. |
| | Käesolevas lõikes osutatud kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse puhul eeldatakse, et need vastavad aluslepingu artikli 101 lõikes 3 sätestatud tingimustele. |
| | Käesolevat lõiget ei kohaldata juhul, kui konkurents on välistatud. |
| | 1 a.
     
  Lõikes 1 osutatud kokkulepped, otsused ja kooskõlastatud tegevus ei hõlma kohustust rakendada teatud kindlat hinda, välja arvatud artiklites 104 a, 105 a, 113 a ja 113 b osutatud lepingud. |
| | 1 b.
     
  Artiklis 143 osutatud põllumajandustootjate, tootjaorganisatsioonide või tootjaorganisatsioonide ühenduste kokkulepped, otsused ja kooskõlastatud tegevus kuuluvad määruse (EÜ) nr 1/2003 reguleerimisalasse. |
| 2.
     
  Pärast konsulteerimist liikmesriikidega ning asjaomaste ettevõtjate või ettevõtjate liitude ja kõikide teiste vajalikuks peetavate füüsiliste või juriidiliste isikute ärakuulamist on ainult komisjon, kelle otsuseid on pädev läbi vaatama Euroopa Kohus, volitatud avaldamisele kuuluva rakendusaktidega vastuvõetud otsusega kindlaks määrama, millised kokkulepped, otsused ja tegevused vastavad lõikes 1 sätestatud tingimustele. | |
| Komisjon langetab sellise otsuse kas omal algatusel või mõne liikmesriigi pädeva asutuse või huvitatud ettevõtja või ettevõtjate liidu taotlusel. | |
| 3.
     
  Lõike 2 esimeses lõigus osutatud otsuses avaldatakse osapoolte nimed ja otsuse põhiline sisu. Seejuures tuleb arvesse võtta ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 144

Artikkel 144

ÜPP eesmärkide, põllumajandustootjate ja nende liitude suhtes kohaldatavad erandid

ÜPP eesmärkide, põllumajandustootjate ja nende
  organisatsioonide või organisatsioonide
  liitude suhtes kohaldatavad erandid

1.   Aluslepingu artikli 101 lõiget 1 ei kohaldata käesoleva määruse artiklis 143 osutatud kokkulepete, otsuste ja tegevuse suhtes, mis on vajalikud aluslepingu lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

1.   Aluslepingu artikli 101 lõiget 1 ei kohaldata käesoleva määruse artiklis 143 osutatud kokkulepete, otsuste ja
  kooskõlastatud
  tegevuse suhtes, mis on vajalikud aluslepingu lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

Eelkõige
  ei kohaldata
  aluslepingu
  artikli 101 lõiget 1

  käesoleva määruse artikli 106 kohaselt tunnustatud põllumajandustootjate, põllumajandustootjate liitude või
  sellistest liitudest moodustatud ühenduste, või
  käesoleva määruse artikli 107 kohaselt tunnustatud tootjaorganisatsioonide
  kokkulepete
  ,
  otsuste ja tegevuse suhtes,
  mis on seotud põllumajandustoodete tootmise või müügiga või ühiste seadmete kasutamisega põllumajandustoodete ladustamiseks, käitlemiseks või töötlemiseks
  , ning kui need ei kohusta kehtestama ühesuguseid hindu, välja arvatud siis, kui seejuures välistatakse konkurents või ohustatakse aluslepingu artikli 39 eesmärke
  .

Eelkõige
  loetakse
  aluslepingu
  artiklis 39 sätestatud eesmärkide täitmiseks vajalikuks
  põllumajandustootjate
  või

  käesoleva määruse
  artikli 106 kohaselt tunnustatud tootjaorganisatsioonide või käesoleva määruse artikli 107 kohaselt tunnustatud tootjaorganisatsioonide ühenduste

  kokkuleppeid
  ,
  otsuseid ja kooskõlastatud tegevust,
  mis on seotud põllumajandustoodete tootmise või müügiga või ühiste seadmete kasutamisega põllumajandustoodete ladustamiseks, käitlemiseks või töötlemiseks.

Käesolevas lõikes osutatud kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse puhul eeldatakse, et need vastavad aluslepingu artikli 101 lõikes 3 sätestatud tingimustele.

Käesolevat lõiget ei kohaldata juhul, kui konkurents on välistatud.

1 a.
     
  Lõikes 1 osutatud kokkulepped, otsused ja kooskõlastatud tegevus ei hõlma kohustust rakendada teatud kindlat hinda, välja arvatud artiklites 104 a, 105 a, 113 a ja 113 b osutatud lepingud.

1 b.
     
  Artiklis 143 osutatud põllumajandustootjate, tootjaorganisatsioonide või tootjaorganisatsioonide ühenduste kokkulepped, otsused ja kooskõlastatud tegevus kuuluvad määruse (EÜ) nr 1/2003 reguleerimisalasse.

2.
     
  Pärast konsulteerimist liikmesriikidega ning asjaomaste ettevõtjate või ettevõtjate liitude ja kõikide teiste vajalikuks peetavate füüsiliste või juriidiliste isikute ärakuulamist on ainult komisjon, kelle otsuseid on pädev läbi vaatama Euroopa Kohus, volitatud avaldamisele kuuluva rakendusaktidega vastuvõetud otsusega kindlaks määrama, millised kokkulepped, otsused ja tegevused vastavad lõikes 1 sätestatud tingimustele.

Komisjon langetab sellise otsuse kas omal algatusel või mõne liikmesriigi pädeva asutuse või huvitatud ettevõtja või ettevõtjate liidu taotlusel.

3.
     
  Lõike 2 esimeses lõigus osutatud otsuses avaldatakse osapoolte nimed ja otsuse põhiline sisu. Seejuures tuleb arvesse võtta ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi.

Muudatusettepanek 305

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 145

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 145 | Artikkel 145 |
| Tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide kokkulepped ja kooskõlastatud tegevused | Tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide kokkulepped ja kooskõlastatud tegevus |
| 1.   Aluslepingu artikli 101 lõiget 1 ei kohaldata käesoleva määruse artikli 108 kohaselt tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide, mille eesmärk on käesoleva määruse artikli 108 lõike 1 punktis c loetletud tegevuste teostamine, ning käesoleva määruse artikli 108 lõikes 2 osutatud oliiviõli ja lauaoliivide ning tubakasektori tootmisharudevaheliste organisatsioonide kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuste suhtes. | 1.   Aluslepingu artikli 101 lõiget 1 ei kohaldata käesoleva määruse artikli 108 kohaselt tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide, mille eesmärk on käesoleva määruse artikli 108 lõike 1 punktis c loetletud tegevuste teostamine, ning käesoleva määruse artikli 108 lõikes 2 osutatud oliiviõli ja lauaoliivide ning tubakasektori tootmisharudevaheliste organisatsioonide kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuste suhtes. |
| 2.   Lõiget 1 kohaldatakse ainult juhul, kui: | 2.   Lõiget 1 kohaldatakse ainult juhul, kui: |
| a) | kokkulepetest, otsustest ja kooskõlastatud tegevusest on komisjonile teatatud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 145

Artikkel 145

Tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide kokkulepped ja kooskõlastatud tegevused

Tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide kokkulepped ja kooskõlastatud tegevus

1.   Aluslepingu artikli 101 lõiget 1 ei kohaldata käesoleva määruse artikli 108 kohaselt tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide, mille eesmärk on käesoleva määruse artikli 108 lõike 1 punktis c loetletud tegevuste teostamine, ning käesoleva määruse artikli 108 lõikes 2 osutatud oliiviõli ja lauaoliivide ning tubakasektori tootmisharudevaheliste organisatsioonide kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuste suhtes.

1.   Aluslepingu artikli 101 lõiget 1 ei kohaldata käesoleva määruse artikli 108 kohaselt tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide, mille eesmärk on käesoleva määruse artikli 108 lõike 1 punktis c loetletud tegevuste teostamine, ning käesoleva määruse artikli 108 lõikes 2 osutatud oliiviõli ja lauaoliivide ning tubakasektori tootmisharudevaheliste organisatsioonide kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuste suhtes.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse ainult juhul, kui:

2.   Lõiget 1 kohaldatakse ainult juhul, kui:

a)

kokkulepetest, otsustest ja kooskõlastatud tegevusest on komisjonile teatatud;

| a) | kokkulepetest, otsustest ja kooskõlastatud tegevusest on komisjonile teatatud; |
| --- | --- |

a)

kokkulepetest, otsustest ja kooskõlastatud tegevusest on komisjonile teatatud;

| b) | komisjon ei leia
  rakendusaktidega
  kahe kuu jooksul pärast
  vajalike andmete saamist
  , et kõnealused kokkulepped,
  otsused või kooskõlastatud tegevus on vastuolus liidu eeskirjadega
  . |
| --- | --- |

b)

komisjon ei leia
  rakendusaktidega
  kahe kuu jooksul pärast
  vajalike andmete saamist
  , et kõnealused kokkulepped,
  otsused või kooskõlastatud tegevus on vastuolus liidu eeskirjadega
  .

| b) | komisjon ei leia kahe kuu jooksul pärast
  vajalikku teatamist
  , et kõnealused kokkulepped
  kuuluvad lõike 4 reguleerimisalasse. Kui komisjon leiab
  ,
  et kõnealused kokkulepped kuuluvad lõike 4 reguleerimisalasse, võtab ta vastu rakendusaktid, milles esitatakse järeldused
  .
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kasutamata. |
| --- | --- |

b)

komisjon ei leia kahe kuu jooksul pärast
  vajalikku teatamist
  , et kõnealused kokkulepped
  kuuluvad lõike 4 reguleerimisalasse. Kui komisjon leiab
  ,
  et kõnealused kokkulepped kuuluvad lõike 4 reguleerimisalasse, võtab ta vastu rakendusaktid, milles esitatakse järeldused
  .
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kasutamata.

3.   Kokkuleppeid, otsuseid ja kooskõlastatud tegevust ei või rakendada enne lõike 2 punktis b osutatud ajavahemiku lõppu.

3.   Kokkuleppeid, otsuseid ja kooskõlastatud tegevust ei või rakendada enne lõike 2 punktis b osutatud ajavahemiku lõppu.

3 a.
     
  Olenemata käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 sätetest jõustuvad kriisiolukorras lõikes 1 osutatud kokkulepped, otsused ja kooskõlastatud tegevus ja need tehakse kohe pärast nende vastuvõtmist komisjonile teatavaks.

21 päeva pärast teatamise kuupäeva võtab komisjon vajaduse korral vastu rakendusaktid, milles esitatakse otsus, et kõnealused kokkulepped kuuluvad lõike 4 rakendusalasse. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kasutamata.

4.   Igal juhul tunnistatakse liidu eeskirjadega vastuolus olevaks kokkulepped, otsused ja kooskõlastatud tegevus, kui need:

4.   Igal juhul tunnistatakse liidu eeskirjadega vastuolus olevaks kokkulepped, otsused ja kooskõlastatud tegevus, kui need:

| a) | võivad kaasa tuua liidu turgude mis tahes kujul jaotamise; |
| --- | --- |

a)

võivad kaasa tuua liidu turgude mis tahes kujul jaotamise;

| a) | võivad kaasa tuua liidu turgude mis tahes kujul jaotamise; |
| --- | --- |

a)

võivad kaasa tuua liidu turgude mis tahes kujul jaotamise;

| b) | võivad mõjutada turukorralduse ladusat toimimist; |
| --- | --- |

b)

võivad mõjutada turukorralduse ladusat toimimist;

| b) | võivad mõjutada turukorralduse ladusat toimimist; |
| --- | --- |

b)

võivad mõjutada turukorralduse ladusat toimimist;

| c) | võivad tekitada konkurentsimoonutusi, mis ei ole tootmisharudevahelise organisatsiooni tegevusega soovitud ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks vältimatud; |
| --- | --- |

c)

võivad tekitada konkurentsimoonutusi, mis ei ole tootmisharudevahelise organisatsiooni tegevusega soovitud ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks vältimatud;

| c) | võivad tekitada konkurentsimoonutusi, mis ei ole tootmisharudevahelise organisatsiooni tegevusega soovitud ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks vältimatud; |
| --- | --- |

c)

võivad tekitada konkurentsimoonutusi, mis ei ole tootmisharudevahelise organisatsiooni tegevusega soovitud ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks vältimatud;

| d) | sisaldavad hindade
  või kvootide
  kindlaksmääramist; |
| --- | --- |

d)

sisaldavad hindade
  või kvootide
  kindlaksmääramist;

| d) | sisaldavad hindade kindlaksmääramist; |
| --- | --- |

d)

sisaldavad hindade kindlaksmääramist;

| e) | võivad tekitada diskrimineerimist või kõrvaldada konkurentsist märkimisväärse osa asjaomaseid tooteid. |
| --- | --- |

e)

võivad tekitada diskrimineerimist või kõrvaldada konkurentsist märkimisväärse osa asjaomaseid tooteid.

| e) | võivad tekitada diskrimineerimist või kõrvaldada konkurentsist märkimisväärse osa asjaomaseid tooteid. |
| --- | --- |

e)

võivad tekitada diskrimineerimist või kõrvaldada konkurentsist märkimisväärse osa asjaomaseid tooteid.

5.   Kui komisjon leiab rakendusaktidega pärast lõike 2 punktis b osutatud kahekuulise ajavahemiku lõppu, et lõike 1 kohaldamise tingimused ei ole täidetud, teeb ta otsuse asutamislepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamise kohta kõnealuse kokkuleppe, otsuse või kooskõlastatud tegevuse suhtes.

5.   Kui komisjon leiab rakendusaktidega pärast lõike 2 punktis b osutatud kahekuulise ajavahemiku lõppu, et lõike 1 kohaldamise tingimused ei ole täidetud, teeb ta otsuse asutamislepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamise kohta kõnealuse kokkuleppe, otsuse või kooskõlastatud tegevuse suhtes.

Kõnealust komisjoni otsust ei kohaldata enne sellest asjaomasele tootmisharudevahelisele organisatsioonile teatamise kuupäeva, välja arvatud juhul, kui tootmisharudevaheline organisatsioon on esitanud ebaõigeid andmeid või kuritarvitanud lõikes 1 sätestatud erandit.

Kõnealust komisjoni otsust ei kohaldata enne sellest asjaomasele tootmisharudevahelisele organisatsioonile teatamise kuupäeva, välja arvatud juhul, kui tootmisharudevaheline organisatsioon on esitanud ebaõigeid andmeid või kuritarvitanud lõikes 1 sätestatud erandit.

6.   Mitmeaastaste lepingute puhul kehtib esimese aasta kohta teatamine ka lepingu järgnevatel aastatel.
  Sel juhul võib komisjon siiski igal ajal omal algatusel või mõne teise liikmesriigi taotlusel teha avalduse mittevastavuse tuvastamise kohta.

6.   Mitmeaastaste lepingute puhul kehtib esimese aasta kohta teatamine ka lepingu järgnevatel aastatel.

6 a.
     
  Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, millega kehtestatakse käesoleva artikli ühetaoliseks kohaldamiseks vajalikud meetmed. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 306

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 152 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid võivad riiklikku abi rahastada asjaomases sektoris kehtestatava maksu abil või erasektori mis tahes muu panuse abil. | Liikmesriigid võivad riiklikku abi rahastada
  oma riigieelarvest,
  asjaomases sektoris kehtestatava maksu abil või erasektori mis tahes muu panuse abil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid võivad riiklikku abi rahastada asjaomases sektoris kehtestatava maksu abil või erasektori mis tahes muu panuse abil.

Liikmesriigid võivad riiklikku abi rahastada
  oma riigieelarvest,
  asjaomases sektoris kehtestatava maksu abil või erasektori mis tahes muu panuse abil.

Muudatusettepanek 307

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 152 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lisaks artiklis 21 sätestatud liidu abile võivad liikmesriigid maksta riigiabi, et rahastada kaasnevaid meetmeid, mis on vajalikud, et tõhustada liidu abikava tarnida puu- ja köögivilja-, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanisektori tooteid, nagu on ette nähtud artikli 21 lõikega 2. | Lisaks artiklis 21 sätestatud liidu abile võivad liikmesriigid maksta riigiabi, et rahastada kaasnevaid meetmeid, mis on vajalikud, et tõhustada liidu abikava tarnida puu- ja köögivilja-, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanisektori tooteid, nagu on ette nähtud artikli 21 lõikega 2.
  Kaasrahastamise kogusumma ei tohi olla suurem kui 100 % reaalselt kantud kulud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Lisaks artiklis 21 sätestatud liidu abile võivad liikmesriigid maksta riigiabi, et rahastada kaasnevaid meetmeid, mis on vajalikud, et tõhustada liidu abikava tarnida puu- ja köögivilja-, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanisektori tooteid, nagu on ette nähtud artikli 21 lõikega 2.

Lisaks artiklis 21 sätestatud liidu abile võivad liikmesriigid maksta riigiabi, et rahastada kaasnevaid meetmeid, mis on vajalikud, et tõhustada liidu abikava tarnida puu- ja köögivilja-, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanisektori tooteid, nagu on ette nähtud artikli 21 lõikega 2.
  Kaasrahastamise kogusumma ei tohi olla suurem kui 100 % reaalselt kantud kulud.

Muudatusettepanek 308

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 153 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 153 a |
| | Müügiedendus piima- ja piimatootesektoris |
| | Liikmesriik võib kehtestada piimatootjaile turustatud piima või piimaekvivalendi eest müügiedendusmaksu, et rahastada meetmeid, mida võetakse, et edendada liidus tarbimist, laiendada piima- ja piimatooteturgu ning parandada kvaliteeti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 153 a

Müügiedendus piima- ja piimatootesektoris

Liikmesriik võib kehtestada piimatootjaile turustatud piima või piimaekvivalendi eest müügiedendusmaksu, et rahastada meetmeid, mida võetakse, et edendada liidus tarbimist, laiendada piima- ja piimatooteturgu ning parandada kvaliteeti.

Muudatusettepanek 309

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 154

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 154 | Artikkel 154 |
| Turuhäirete vastu võetavad meetmed | Turuhäirete vastu võetavad meetmed |
| 1.   Võttes arvesse vajadust tõhusalt ja tulemuslikult reageerida
  turuhäirete ohule
  , mis on tingitud märkimisväärsest hinnatõusust või -langusest sise- või välisturul või mis tahes muust turgu mõjutavast asjaolust, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et võtta vajalikke meetmeid asjaomase sektori jaoks ning täites kõiki kohustusi, mis tulenevad aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud kokkulepetest. | 1.   Võttes arvesse vajadust tõhusalt ja tulemuslikult reageerida
  turuhäiretele
  , mis on tingitud märkimisväärsest hinnatõusust või -langusest sise- või välisturul või
  artikli 7 lõikes 2 kehtestatud tootmiskulude märkimisväärsest tõusust või
  mis tahes muust turgu mõjutavast asjaolust,
  kui on tõenäoline, et selline olukord jätkub või halveneb,
  antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et võtta vajalikke meetmeid asjaomase sektori jaoks ning täites kõiki kohustusi, mis tulenevad aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud kokkulepetest
  , ja tingimusel, et kõik muud käesoleva määruse alusel kättesaadavad meetmed näivad olevat ebapiisavad
  . |
| Kui esimeses lõigus osutatud turuhäirete puhul on see hädavajalik, kohaldatakse käesoleva määruse artiklis 161 sätestatud menetlust delegeeritud õigusaktide suhtes, mis on võetud vastu käesoleva lõike alusel. | Kui esimeses lõigus osutatud turuhäirete puhul on see hädavajalik, kohaldatakse käesoleva määruse artiklis 161 sätestatud menetlust delegeeritud õigusaktide suhtes, mis on võetud vastu käesoleva lõike alusel. |
| Selliste meetmetega võib laiendada reguleerimisala või pikendada või muuta käesoleva määrusega ettenähtud muude meetmete kestust või muid aspekte, või täielikult või osaliselt peatada imporditollimaksud, sealhulgas vajaduse korral teatavad kogused ja ajavahemikud. | Selliste meetmetega võib laiendada reguleerimisala või pikendada või muuta käesoleva määrusega ettenähtud muude meetmete kestust või muid aspekte, või täielikult või osaliselt peatada imporditollimaksud, sealhulgas vajaduse korral teatavad kogused ja ajavahemikud
  , või eraldada rahalisi vahendeid III osa VI peatükis osutatud eksporditoetuste käivitamiseks või anda eritoetusi tootjatele, et toime tulla tõsiste turuhäirete tagajärgedega
  . |
| 2.   Lõikes 1 osutatud meetmeid
  ei kohaldata I lisa XXIV osa 2. jaos
  loetletud toodete suhtes. | 2.   Lõikes 1 osutatud meetmeid
  kohaldatakse kõigi I lisas
  loetletud toodete suhtes
  , ilma et see piiraks artikli 133 lõike 1 kohaldamist
  . |
| 3.   Komisjon võib rakendusaktidega võtta käesoleva artikli lõike 1 kohaldamiseks vajalikud eeskirjad. Kõnealused eeskirjad võivad eelkõige olla seotud menetluste ja tehniliste kriteeriumidega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. | 3.   Komisjon võib rakendusaktidega võtta käesoleva artikli lõike 1 kohaldamiseks vajalikud eeskirjad. Kõnealused eeskirjad võivad eelkõige olla seotud menetluste ja tehniliste kriteeriumidega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 154

Artikkel 154

Turuhäirete vastu võetavad meetmed

Turuhäirete vastu võetavad meetmed

1.   Võttes arvesse vajadust tõhusalt ja tulemuslikult reageerida
  turuhäirete ohule
  , mis on tingitud märkimisväärsest hinnatõusust või -langusest sise- või välisturul või mis tahes muust turgu mõjutavast asjaolust, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et võtta vajalikke meetmeid asjaomase sektori jaoks ning täites kõiki kohustusi, mis tulenevad aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud kokkulepetest.

1.   Võttes arvesse vajadust tõhusalt ja tulemuslikult reageerida
  turuhäiretele
  , mis on tingitud märkimisväärsest hinnatõusust või -langusest sise- või välisturul või
  artikli 7 lõikes 2 kehtestatud tootmiskulude märkimisväärsest tõusust või
  mis tahes muust turgu mõjutavast asjaolust,
  kui on tõenäoline, et selline olukord jätkub või halveneb,
  antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et võtta vajalikke meetmeid asjaomase sektori jaoks ning täites kõiki kohustusi, mis tulenevad aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud kokkulepetest
  , ja tingimusel, et kõik muud käesoleva määruse alusel kättesaadavad meetmed näivad olevat ebapiisavad
  .

Kui esimeses lõigus osutatud turuhäirete puhul on see hädavajalik, kohaldatakse käesoleva määruse artiklis 161 sätestatud menetlust delegeeritud õigusaktide suhtes, mis on võetud vastu käesoleva lõike alusel.

Kui esimeses lõigus osutatud turuhäirete puhul on see hädavajalik, kohaldatakse käesoleva määruse artiklis 161 sätestatud menetlust delegeeritud õigusaktide suhtes, mis on võetud vastu käesoleva lõike alusel.

Selliste meetmetega võib laiendada reguleerimisala või pikendada või muuta käesoleva määrusega ettenähtud muude meetmete kestust või muid aspekte, või täielikult või osaliselt peatada imporditollimaksud, sealhulgas vajaduse korral teatavad kogused ja ajavahemikud.

Selliste meetmetega võib laiendada reguleerimisala või pikendada või muuta käesoleva määrusega ettenähtud muude meetmete kestust või muid aspekte, või täielikult või osaliselt peatada imporditollimaksud, sealhulgas vajaduse korral teatavad kogused ja ajavahemikud
  , või eraldada rahalisi vahendeid III osa VI peatükis osutatud eksporditoetuste käivitamiseks või anda eritoetusi tootjatele, et toime tulla tõsiste turuhäirete tagajärgedega
  .

2.   Lõikes 1 osutatud meetmeid
  ei kohaldata I lisa XXIV osa 2. jaos
  loetletud toodete suhtes.

2.   Lõikes 1 osutatud meetmeid
  kohaldatakse kõigi I lisas
  loetletud toodete suhtes
  , ilma et see piiraks artikli 133 lõike 1 kohaldamist
  .

3.   Komisjon võib rakendusaktidega võtta käesoleva artikli lõike 1 kohaldamiseks vajalikud eeskirjad. Kõnealused eeskirjad võivad eelkõige olla seotud menetluste ja tehniliste kriteeriumidega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 artiklis 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

3.   Komisjon võib rakendusaktidega võtta käesoleva artikli lõike 1 kohaldamiseks vajalikud eeskirjad. Kõnealused eeskirjad võivad eelkõige olla seotud menetluste ja tehniliste kriteeriumidega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 310

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 155

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 155 | Artikkel 155 |
| Loomahaiguste
  ning inimeste, loomade või taimede tervisele avalduvast ohust tingitud tarbijate usalduse kaotusega seotud meetmed | Kahjurite, looma- ja taimehaiguste
  ning inimeste, loomade või taimede tervisele avalduvast ohust tingitud tarbijate usalduse kaotusega seotud meetmed |
| 1.   Komisjon võib rakendusaktidega
  võtta vastu erandlikke toetusmeetmeid
  : | 1.   Komisjon võib
  artiklis 161 osutatud kiirmenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega
  kehtestada erandlikud toetusmeetmed seoses mõjutatava turuga
  : |
| a) | seoses mõjutatava turuga
  , et võtta arvesse liidusesisese kaubanduse või kolmandate riikidega toimuva kaubanduse piiranguid, mis võivad tuleneda
  loomahaiguste
  leviku tõkestamise meetmete kohaldamisest ning |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 155

Artikkel 155

Loomahaiguste
  ning inimeste, loomade või taimede tervisele avalduvast ohust tingitud tarbijate usalduse kaotusega seotud meetmed

Kahjurite, looma- ja taimehaiguste
  ning inimeste, loomade või taimede tervisele avalduvast ohust tingitud tarbijate usalduse kaotusega seotud meetmed

1.   Komisjon võib rakendusaktidega
  võtta vastu erandlikke toetusmeetmeid
  :

1.   Komisjon võib
  artiklis 161 osutatud kiirmenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega
  kehtestada erandlikud toetusmeetmed seoses mõjutatava turuga
  :

a)

seoses mõjutatava turuga
  , et võtta arvesse liidusesisese kaubanduse või kolmandate riikidega toimuva kaubanduse piiranguid, mis võivad tuleneda
  loomahaiguste
  leviku tõkestamise meetmete kohaldamisest ning

| a) | selleks
  , et võtta arvesse liidusesisese kaubanduse või kolmandate riikidega toimuva kaubanduse piiranguid, mis võivad tuleneda
  kahjurite ning looma- ja taimehaiguste
  leviku tõkestamise meetmete kohaldamisest ning |
| --- | --- |

a)

selleks
  , et võtta arvesse liidusesisese kaubanduse või kolmandate riikidega toimuva kaubanduse piiranguid, mis võivad tuleneda
  kahjurite ning looma- ja taimehaiguste
  leviku tõkestamise meetmete kohaldamisest ning

| b) | selleks, et võtta arvesse tõsiseid turuhäireid, mis on otseselt tingitud tarbija usalduse kaotusest seoses ohtudega inimeste, loomade või taimede tervisele. |
| --- | --- |

b)

selleks, et võtta arvesse tõsiseid turuhäireid, mis on otseselt tingitud tarbija usalduse kaotusest seoses ohtudega inimeste, loomade või taimede tervisele.

| b) | selleks, et võtta arvesse tõsiseid turuhäireid, mis on otseselt tingitud tarbija usalduse kaotusest seoses ohtudega inimeste, loomade või taimede tervisele. |
| --- | --- |

b)

selleks, et võtta arvesse tõsiseid turuhäireid, mis on otseselt tingitud tarbija usalduse kaotusest seoses ohtudega inimeste, loomade või taimede tervisele.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162

  artiklis 2

  osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

2.   Lõikes 1 sätestatud meetmeid kohaldatakse järgmiste sektorite suhtes:

2.   Lõikes 1 sätestatud meetmeid kohaldatakse järgmiste sektorite suhtes:

| a) | veise- ja vasikaliha; |
| --- | --- |

a)

veise- ja vasikaliha;

| a) | veise- ja vasikaliha; |
| --- | --- |

a)

veise- ja vasikaliha;

| b) | piim ja piimatooted; |
| --- | --- |

b)

piim ja piimatooted;

| b) | piim ja piimatooted; |
| --- | --- |

b)

piim ja piimatooted;

| c) | sealiha; |
| --- | --- |

c)

sealiha;

| c) | sealiha; |
| --- | --- |

c)

sealiha;

| d) | lamba- ja kitseliha; |
| --- | --- |

d)

lamba- ja kitseliha;

| d) | lamba- ja kitseliha; |
| --- | --- |

d)

lamba- ja kitseliha;

| e) | munad; |
| --- | --- |

e)

munad;

| e) | munad; |
| --- | --- |

e)

munad;

| f) | linnuliha. |
| --- | --- |

f)

linnuliha.

| f) | linnuliha. |
| --- | --- |

f)

linnuliha.

Lõike 1 punktis b sätestatud meetmeid, mis on seotud inimeste või taimede tervisele avalduvast ohust tingitud tarbijate usalduse kaotusega, kohaldatakse ka kõikide muude põllumajandustoodete suhtes
  , välja arvatud I lisa XXIV osa 2. jaos loetletud tooted.

Lõike 1 punktis b sätestatud meetmeid, mis on seotud inimeste või taimede tervisele avalduvast ohust tingitud tarbijate usalduse kaotusega, kohaldatakse ka kõikide muude põllumajandustoodete suhtes.

2 a.
     
  Komisjon võib artiklis 161 osutatud kiirmenetluse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidega laiendada lõikes 2 osutatud nimekirja.

3.   Lõikes 1 sätestatud meetmed võetakse asjaomase liikmesriigi taotluse korral.

3.   Lõikes 1 sätestatud meetmed võetakse asjaomase liikmesriigi taotluse korral.

4.   Lõike 1 punktis a sätestatud meetmeid võib võtta üksnes juhul, kui asjaomane liikmesriik on võtnud loomahaiguste puhangute kiireks tõkestamiseks vajalikud tervishoiu- ja veterinaarmeetmed, ning nii suures ulatuses ja nii pikaks ajaks, kui on asjaomase turu toetamiseks tingimata vajalik.

4.   Lõike 1 punktis a sätestatud meetmeid võib võtta üksnes juhul, kui asjaomane liikmesriik on võtnud
  taimekaitsemeetmeid või vastavad kahjurite leviku või
  loomahaiguste puhangute kiireks tõkestamiseks vajalikud tervishoiu- ja veterinaarmeetmed, ning nii suures ulatuses ja nii pikaks ajaks, kui on asjaomase turu toetamiseks tingimata vajalik.

5.   Liit rahastab
  lõikes 1
  sätestatud meetmeid osaliselt, hüvitades kuni
  50 %
  liikmesriigi kantud kuludest.

5.   Liit rahastab
  lõike 1 punktides a ja b
  sätestatud meetmeid osaliselt, hüvitades
  vastavalt
  kuni
  50 % ja 75 %
  liikmesriigi kantud kuludest.
  Kõnealused meetmed võivad hõlmata maksusoodustusi või sooduslaene, mida antakse põllumajandustootjatele ja mida tuleb rahastada määruse [maaelu arengu toetuste kohta] alusel.

Suu- ja sõrataudi tõrje puhul on liidu osaline rahastamine veise- ja vasikaliha-, piima- ja piimatoote-, sealiha- ning lamba- ja kitselihasektorites 60 % sellistest kuludest.

Suu- ja sõrataudi tõrje puhul on liidu osaline rahastamine veise- ja vasikaliha-, piima- ja piimatoote-, sealiha- ning lamba- ja kitselihasektorites 60 % sellistest kuludest.

6.   Liikmesriigid tagavad, et kui tootjad kannavad osa liikmesriikide kantud kuludest, ei põhjusta see konkurentsimoonutusi eri liikmesriikide tootjate vahel.

6.   Liikmesriigid tagavad, et kui tootjad kannavad osa liikmesriikide kantud kuludest, ei põhjusta see konkurentsimoonutusi eri liikmesriikide tootjate vahel.

Muudatusettepanek 311

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 156

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 156 | Artikkel 156 |
| Eriküsimuste lahendamise meetmed | Eriküsimuste lahendamise meetmed |
| 1.   Komisjon
  võtab
  eriprobleemide lahendamiseks
  rakendusaktidega
  vastu vajalikud ja õigustatud erakorralised meetmed. Kõnealused meetmed võivad teha erandi käesoleva määruse sätetest üksnes sellises ulatuses, mis on tingimata vajalik ja selliseks ajavahemikuks, mis on hädavajalik.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162

  artiklis 2

  osutatud kontrollimenetluse kohaselt. | 1.   Komisjon
  kehtestab
  eriprobleemide lahendamiseks
  artiklis 161 osutatud kiirmenetluse kohaselt
  vastu
  võetud delegeeritud õigusaktidega
  vajalikud ja õigustatud erakorralised meetmed. Kõnealused meetmed võivad teha erandi käesoleva määruse sätetest üksnes sellises ulatuses, mis on tingimata vajalik ja selliseks ajavahemikuks, mis on hädavajalik. |
| 2.   Eriküsimuste lahendamiseks võtab komisjon nõuetekohaselt põhjendatud edasilükkamatutel juhtudel
  artikli 162 lõikes 3
  osutatud menetluse kohaselt vastu
  viivitamata kohaldatavad rakendusaktid
  . | 2.   Eriküsimuste lahendamiseks võtab komisjon nõuetekohaselt põhjendatud
  tungivalt
  edasilükkamatutel juhtudel
  artiklis 161
  osutatud menetluse kohaselt vastu
  delegeeritud õigusaktid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 156

Artikkel 156

Eriküsimuste lahendamise meetmed

Eriküsimuste lahendamise meetmed

1.   Komisjon
  võtab
  eriprobleemide lahendamiseks
  rakendusaktidega
  vastu vajalikud ja õigustatud erakorralised meetmed. Kõnealused meetmed võivad teha erandi käesoleva määruse sätetest üksnes sellises ulatuses, mis on tingimata vajalik ja selliseks ajavahemikuks, mis on hädavajalik.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162

  artiklis 2

  osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

1.   Komisjon
  kehtestab
  eriprobleemide lahendamiseks
  artiklis 161 osutatud kiirmenetluse kohaselt
  vastu
  võetud delegeeritud õigusaktidega
  vajalikud ja õigustatud erakorralised meetmed. Kõnealused meetmed võivad teha erandi käesoleva määruse sätetest üksnes sellises ulatuses, mis on tingimata vajalik ja selliseks ajavahemikuks, mis on hädavajalik.

2.   Eriküsimuste lahendamiseks võtab komisjon nõuetekohaselt põhjendatud edasilükkamatutel juhtudel
  artikli 162 lõikes 3
  osutatud menetluse kohaselt vastu
  viivitamata kohaldatavad rakendusaktid
  .

2.   Eriküsimuste lahendamiseks võtab komisjon nõuetekohaselt põhjendatud
  tungivalt
  edasilükkamatutel juhtudel
  artiklis 161
  osutatud menetluse kohaselt vastu
  delegeeritud õigusaktid
  .

Muudatusettepanek 312

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 156 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 156 a |
| | Meetmed piima- ja piimatoodete turu tõsiste tasakaaluhäirete kõrvaldamiseks |
| | 1.
     
  Alates 1. aprillist 2015 võib komisjon juhul, kui piima- ja piimatoodete turul esineb tõsine tasakaaluhäire, võtta vastu rakendusakte, et anda vähemalt kolme kuu pikkuste pikendatavate perioodide jooksul abi piimatootjatele, kes vähendavad vabatahtlikult oma toodangut vähemalt 5 % võrreldes eelneva aasta sama perioodiga. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. |
| | Sellise abi andmisel võtab komisjon samuti vastu rakendusakte, et kehtestada vähemalt kolme kuu pikkuste pikendatavate perioodide jooksul maks piimatootjatele, kes suurendavad oma toodangut vähemalt 5 % võrreldes eelneva aasta sama perioodiga. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. |
| | 2.
     
  Lõikes 1 osutatud meetme käivitamisel võtab komisjon arvesse tootmiskulude suundumusi, eelkõige sisendikulusid. |
| | 3.
     
  Heategevusorganisatsioonidele, kui need on COM(2012)0617 artikli 29 lõike 3 punkti b kohaselt nimetatud partnerorganisatsioonideks, tasuta antavaid piimakoguseid võib käsitada tootmise vähendamisena komisjoni poolt lõike 4 kohaldamisel ette nähtud tingimustel. |
| | 4.
     
  II osa I jaotises osutatud turusekkumismeetmeid piima- ja piimatoodete turul võetakse eelisjärjekorras nende ettevõtjate toodete suhtes, kes on rakendanud lõike 1 esimeses lõigus osutatud süsteemi. |
| | 5.
     
  Võttes arvesse vajadust tagada käesoleva mehhanismi tõhus ja asjakohane toimimine, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada: |
| | a) | abikõlblikkuse kriteeriumid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 156 a

Meetmed piima- ja piimatoodete turu tõsiste tasakaaluhäirete kõrvaldamiseks

1.
     
  Alates 1. aprillist 2015 võib komisjon juhul, kui piima- ja piimatoodete turul esineb tõsine tasakaaluhäire, võtta vastu rakendusakte, et anda vähemalt kolme kuu pikkuste pikendatavate perioodide jooksul abi piimatootjatele, kes vähendavad vabatahtlikult oma toodangut vähemalt 5 % võrreldes eelneva aasta sama perioodiga. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Sellise abi andmisel võtab komisjon samuti vastu rakendusakte, et kehtestada vähemalt kolme kuu pikkuste pikendatavate perioodide jooksul maks piimatootjatele, kes suurendavad oma toodangut vähemalt 5 % võrreldes eelneva aasta sama perioodiga. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

2.
     
  Lõikes 1 osutatud meetme käivitamisel võtab komisjon arvesse tootmiskulude suundumusi, eelkõige sisendikulusid.

3.
     
  Heategevusorganisatsioonidele, kui need on COM(2012)0617 artikli 29 lõike 3 punkti b kohaselt nimetatud partnerorganisatsioonideks, tasuta antavaid piimakoguseid võib käsitada tootmise vähendamisena komisjoni poolt lõike 4 kohaldamisel ette nähtud tingimustel.

4.
     
  II osa I jaotises osutatud turusekkumismeetmeid piima- ja piimatoodete turul võetakse eelisjärjekorras nende ettevõtjate toodete suhtes, kes on rakendanud lõike 1 esimeses lõigus osutatud süsteemi.

5.
     
  Võttes arvesse vajadust tagada käesoleva mehhanismi tõhus ja asjakohane toimimine, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada:

a)

abikõlblikkuse kriteeriumid;

| b) | käesoleva mehhanismi käivitamise konkreetsed tingimused; |
| --- | --- |

b)

käesoleva mehhanismi käivitamise konkreetsed tingimused;

| c) | tingimused, mille puhul lõike 2 kohaselt heategevusorganisatsioonidele tasuta jagatud piima võib käsitada tootmise vähendamisena; |
| --- | --- |

c)

tingimused, mille puhul lõike 2 kohaselt heategevusorganisatsioonidele tasuta jagatud piima võib käsitada tootmise vähendamisena;

| d) | eeskirjad, mis reguleerivad tootmise vähendamise kohustuse eiramise korral abi tagasimaksmist koos viivisega asjaomaste kehtivate eeskirjade alusel. |
| --- | --- |

d)

eeskirjad, mis reguleerivad tootmise vähendamise kohustuse eiramise korral abi tagasimaksmist koos viivisega asjaomaste kehtivate eeskirjade alusel.

6.
     
  Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, millega määratakse kindlaks lõikes 1 osutatud abisumma ja maksu suurus.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 313

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 156 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 156 a |
| | Mägedes toodetud piima rakenduskavad |
| | Selleks et tagada mägialade põllumajandustootmise mõistlik areng ja kindlustada seeläbi sealsetele piimatootjatele rahuldav elatustase, võivad mägialade tunnustatud tootjaorganisatsioonid alates 30. aprillist 2014 esitada rakenduskavasid kõnealuste tootjate kasumimarginaali suurendamiseks, võttes arvesse nimetatud piirkondade eripärasid. Liidu finantsabi ülempiir on 4,1 % iga tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu väärtusest. Kõnealust protsendimäära võib suurendada 4,6 %-le turustatud toodangu väärtusest, tingimusel et summat, mis ületab 4,1 % turustatud toodangu väärtusest, kasutatakse üksnes kriisiennetus- ja -ohjamismeetmeteks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 156 a

Mägedes toodetud piima rakenduskavad

Selleks et tagada mägialade põllumajandustootmise mõistlik areng ja kindlustada seeläbi sealsetele piimatootjatele rahuldav elatustase, võivad mägialade tunnustatud tootjaorganisatsioonid alates 30. aprillist 2014 esitada rakenduskavasid kõnealuste tootjate kasumimarginaali suurendamiseks, võttes arvesse nimetatud piirkondade eripärasid. Liidu finantsabi ülempiir on 4,1 % iga tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu väärtusest. Kõnealust protsendimäära võib suurendada 4,6 %-le turustatud toodangu väärtusest, tingimusel et summat, mis ületab 4,1 % turustatud toodangu väärtusest, kasutatakse üksnes kriisiennetus- ja -ohjamismeetmeteks.

Muudatusettepanek 314

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 156 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 156 b |
| | Turuhäirete vastu võetavad meetmed puu- ja köögiviljasektoris |
| | 1.
     
  Arvestades puu- ja köögiviljade eripära ja riknevust, kehtestatakse mehhanism reageerimaks tõsistele turuhäiretele, mis võivad esineda eelkõige märkimisväärsete hinnalanguste korral siseturul ohu tõttu tervisele ja muudel põhjustel, mis tingivad nõudluse järsu vähenemise. |
| | 2.
     
  Kõnealune mehhanism on ette nähtud ainult teatud toote või toodete jaoks, see on kohaldatav piiratud ajaks, kuulub läbivaatamisele ja käivitatakse automaatselt ning on kättesaadav kõikidele sektori tootjatele. |
| | 3.
     
  See hõlmab käesoleva määruse artikli 31 lõike 2 punktides g, h ja d sätestatud meetmeid, kuigi need on tunnustatud puu- ja köögiviljatootjate organisatsioonide kasutada olevate rakendusfondide haldamisest sõltumatud. |
| | 4.
     
  Liit rahastab käesolevas artiklis osutatud meetmetega kaasnevaid kulusid 100 % ulatuses. |
| | 5.
     
  Raske kriisi korral toimub kriisiohjeoperatsioonide juhtimine rakenduskavades kriisiohjemeetmete kohta kehtestatud korra kohaselt. Kahju kannatanud, kes ei ole tootjaorganisatsiooni liikmed, sõlmivad kriisiohjeoperatsioonide koordineerimise eesmärgil kokkulepped ja nõustuvad teatava osa halduskulude katteks kõrvale panema. |
| | 6.
     
  Komisjonile antakse artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kohaldada meetmeid, mis on loetletud käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2. |
| | 7.
     
  Liikmesriikide taotlusel võib komisjon vastu võtta rakendusakte, millega kehtestatakse erakorralised meetmed turuhäirete vastu võitlemiseks puu- ja köögiviljasektoris. Komisjon teeb teatavaks abi andmise alguse, abi alla kuuluvad tooted ja piirkonnad ning abisumma suuruse. Kui abi on määratud tasuta jagamiseks, abisummad kohandatakse. Kriisiperioodi lõpetamine toimub samuti rakendusakti abil, kui on kindlaks tehtud, et tõsine turuhäire on möödas. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 156 b

Turuhäirete vastu võetavad meetmed puu- ja köögiviljasektoris

1.
     
  Arvestades puu- ja köögiviljade eripära ja riknevust, kehtestatakse mehhanism reageerimaks tõsistele turuhäiretele, mis võivad esineda eelkõige märkimisväärsete hinnalanguste korral siseturul ohu tõttu tervisele ja muudel põhjustel, mis tingivad nõudluse järsu vähenemise.

2.
     
  Kõnealune mehhanism on ette nähtud ainult teatud toote või toodete jaoks, see on kohaldatav piiratud ajaks, kuulub läbivaatamisele ja käivitatakse automaatselt ning on kättesaadav kõikidele sektori tootjatele.

3.
     
  See hõlmab käesoleva määruse artikli 31 lõike 2 punktides g, h ja d sätestatud meetmeid, kuigi need on tunnustatud puu- ja köögiviljatootjate organisatsioonide kasutada olevate rakendusfondide haldamisest sõltumatud.

4.
     
  Liit rahastab käesolevas artiklis osutatud meetmetega kaasnevaid kulusid 100 % ulatuses.

5.
     
  Raske kriisi korral toimub kriisiohjeoperatsioonide juhtimine rakenduskavades kriisiohjemeetmete kohta kehtestatud korra kohaselt. Kahju kannatanud, kes ei ole tootjaorganisatsiooni liikmed, sõlmivad kriisiohjeoperatsioonide koordineerimise eesmärgil kokkulepped ja nõustuvad teatava osa halduskulude katteks kõrvale panema.

6.
     
  Komisjonile antakse artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kohaldada meetmeid, mis on loetletud käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2.

7.
     
  Liikmesriikide taotlusel võib komisjon vastu võtta rakendusakte, millega kehtestatakse erakorralised meetmed turuhäirete vastu võitlemiseks puu- ja köögiviljasektoris. Komisjon teeb teatavaks abi andmise alguse, abi alla kuuluvad tooted ja piirkonnad ning abisumma suuruse. Kui abi on määratud tasuta jagamiseks, abisummad kohandatakse. Kriisiperioodi lõpetamine toimub samuti rakendusakti abil, kui on kindlaks tehtud, et tõsine turuhäire on möödas. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 315

Ettepanek võtta vastu määrus

V osa – II peatükk – 3 a jagu (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek 316

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 156 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 156 c |
| | Aluslepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamine |
| | 1.
     
  Turgudel valitsevate tõsiste tasakaaluhäirete ajal võib komisjon vastu võtta rakendusakte, mille kohaselt ei kohaldata aluslepingu artikli 101 lõiget 1 mingil juhul tunnustatud tootjaorganisatsioonide, nende liitude ja tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes ükskõik millises käesoleva määruse artikli 1 lõike 2 punktides a–w osutatud sektoris, tingimusel et kõnealuste kokkulepete, otsuste või kooskõlastatud tegevusega püütakse kahjustatud sektorit stabiliseerida hindade kindlaksmääramise ja tootmise kontrollimise meetmete abil. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. |
| | Käesolevat lõiget kohaldatakse ka organisatsioonide vaheliste kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes. |
| | 2.
     
  Lõiget 1 kohaldatakse ainult juhul, kui komisjon on juba vastu võtnud ühe käesolevas peatükis osutatud meetmetest, või kui ta on lubanud aktiveerida II osa I jao I peatükis osutatud riikliku sekkumise või eraladustusabi ja kui liikmesriik (liikmesriigid) peab (peavad) lõikes 1 osutatud kokkuleppeid, otsuseid ja kooskõlastatud tegevust turu tasakaalustamatuse seisukohast põhjendatuks. |
| | 3.
     
  Lõikes 1 osutatud kokkulepped, otsused ja kooskõlastatud tegevus kehtivad üksnes kuni kuuekuulise ajavahemiku jooksul. Komisjon võib siiski vastu võtta rakendusakte, millega lubatakse kõnealuseid kokkuleppeid, otsuseid ja kooskõlastatud tegevust täiendavaks kuni kuus kuud kestvaks ajavahemikuks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 156 c

Aluslepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamine

1.
     
  Turgudel valitsevate tõsiste tasakaaluhäirete ajal võib komisjon vastu võtta rakendusakte, mille kohaselt ei kohaldata aluslepingu artikli 101 lõiget 1 mingil juhul tunnustatud tootjaorganisatsioonide, nende liitude ja tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes ükskõik millises käesoleva määruse artikli 1 lõike 2 punktides a–w osutatud sektoris, tingimusel et kõnealuste kokkulepete, otsuste või kooskõlastatud tegevusega püütakse kahjustatud sektorit stabiliseerida hindade kindlaksmääramise ja tootmise kontrollimise meetmete abil. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Käesolevat lõiget kohaldatakse ka organisatsioonide vaheliste kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes.

2.
     
  Lõiget 1 kohaldatakse ainult juhul, kui komisjon on juba vastu võtnud ühe käesolevas peatükis osutatud meetmetest, või kui ta on lubanud aktiveerida II osa I jao I peatükis osutatud riikliku sekkumise või eraladustusabi ja kui liikmesriik (liikmesriigid) peab (peavad) lõikes 1 osutatud kokkuleppeid, otsuseid ja kooskõlastatud tegevust turu tasakaalustamatuse seisukohast põhjendatuks.

3.
     
  Lõikes 1 osutatud kokkulepped, otsused ja kooskõlastatud tegevus kehtivad üksnes kuni kuuekuulise ajavahemiku jooksul. Komisjon võib siiski vastu võtta rakendusakte, millega lubatakse kõnealuseid kokkuleppeid, otsuseid ja kooskõlastatud tegevust täiendavaks kuni kuus kuud kestvaks ajavahemikuks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 317

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 157 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon võib lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt võtta vastu vajalikud meetmed, et nõuda ettevõtjatelt, liikmesriikidelt ja/või kolmandatelt riikidelt teadete esitamist, mis on seotud käesoleva määruse kohaldamise, põllumajandustoodete turu järelevalve, analüüsi ja haldamisega, turu läbipaistvuse tagamisega, ÜPP meetmete nõuetekohase toimimisega, kõnealuste meetmete kontrollimise, järelevalve, hindamise ja auditeerimisega ning rahvusvaheliste kokkulepete rakendamisega, sh kõnealuste kokkulepete kohaste teavitamise nõuetega. Sel juhul võetakse arvesse andmevajadust ja sünergiaid võimalike andmeallikate vahel. | 1.   Komisjon võib lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt võtta vastu vajalikud meetmed, et nõuda ettevõtjatelt, liikmesriikidelt ja/või kolmandatelt riikidelt teadete esitamist, mis on seotud käesoleva määruse kohaldamise, põllumajandustoodete turu järelevalve, analüüsi ja haldamisega, turu läbipaistvuse tagamisega, ÜPP meetmete nõuetekohase toimimisega, kõnealuste meetmete kontrollimise, järelevalve, hindamise ja auditeerimisega ning rahvusvaheliste kokkulepete rakendamisega, sh kõnealuste kokkulepete kohaste teavitamise nõuetega. Sel juhul võetakse arvesse andmevajadust ja sünergiaid võimalike andmeallikate vahel
  ning komisjon jälgib, et järgitakse põhimõtet, et isikuandmeid võib edaspidi töödelda ainult sel otstarbel, milleks neid algselt koguti
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon võib lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt võtta vastu vajalikud meetmed, et nõuda ettevõtjatelt, liikmesriikidelt ja/või kolmandatelt riikidelt teadete esitamist, mis on seotud käesoleva määruse kohaldamise, põllumajandustoodete turu järelevalve, analüüsi ja haldamisega, turu läbipaistvuse tagamisega, ÜPP meetmete nõuetekohase toimimisega, kõnealuste meetmete kontrollimise, järelevalve, hindamise ja auditeerimisega ning rahvusvaheliste kokkulepete rakendamisega, sh kõnealuste kokkulepete kohaste teavitamise nõuetega. Sel juhul võetakse arvesse andmevajadust ja sünergiaid võimalike andmeallikate vahel.

1.   Komisjon võib lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt võtta vastu vajalikud meetmed, et nõuda ettevõtjatelt, liikmesriikidelt ja/või kolmandatelt riikidelt teadete esitamist, mis on seotud käesoleva määruse kohaldamise, põllumajandustoodete turu järelevalve, analüüsi ja haldamisega, turu läbipaistvuse tagamisega, ÜPP meetmete nõuetekohase toimimisega, kõnealuste meetmete kontrollimise, järelevalve, hindamise ja auditeerimisega ning rahvusvaheliste kokkulepete rakendamisega, sh kõnealuste kokkulepete kohaste teavitamise nõuetega. Sel juhul võetakse arvesse andmevajadust ja sünergiaid võimalike andmeallikate vahel
  ning komisjon jälgib, et järgitakse põhimõtet, et isikuandmeid võib edaspidi töödelda ainult sel otstarbel, milleks neid algselt koguti
  .

Muudatusettepanek 318

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 157 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Saadud teavet võib edastada või teha kättesaadavaks rahvusvahelistele organisatsioonidele ja kolmandate riikide pädevatele asutustele ning seda võib avaldada, pidades silmas isikuandmete kaitset ja ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi, sealhulgas hindu. | Saadud teavet võib edastada või teha kättesaadavaks rahvusvahelistele organisatsioonidele ja kolmandate riikide pädevatele asutustele ning seda võib avaldada, pidades silmas isikuandmete kaitset ja ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi, sealhulgas hindu.
  Nimelt võib isikuandmeid edastada rahvusvahelistele organisatsioonidele või kolmandate riikide pädevatele asutustele ainult kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 9 sätetega ning direktiivi 95/46/EÜ artiklitega 25 ja 26, ning üksnes rahvusvaheliste lepingute rakendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Saadud teavet võib edastada või teha kättesaadavaks rahvusvahelistele organisatsioonidele ja kolmandate riikide pädevatele asutustele ning seda võib avaldada, pidades silmas isikuandmete kaitset ja ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi, sealhulgas hindu.

Saadud teavet võib edastada või teha kättesaadavaks rahvusvahelistele organisatsioonidele ja kolmandate riikide pädevatele asutustele ning seda võib avaldada, pidades silmas isikuandmete kaitset ja ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi, sealhulgas hindu.
  Nimelt võib isikuandmeid edastada rahvusvahelistele organisatsioonidele või kolmandate riikide pädevatele asutustele ainult kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 9 sätetega ning direktiivi 95/46/EÜ artiklitega 25 ja 26, ning üksnes rahvusvaheliste lepingute rakendamiseks.

Muudatusettepanek 319

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 157 – lõige 2 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (d a) | isikuandmete puhul töödeldavate andmete kategooriad, nendele andmetele juurdepääsu õigused, minimaalne ja maksimaalne andmete säilitamise aeg ning andmetöötluse eesmärk, eelkõige andmete avaldamise ja kolmandatele riikidele edastamise korral. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d a)

isikuandmete puhul töödeldavate andmete kategooriad, nendele andmetele juurdepääsu õigused, minimaalne ja maksimaalne andmete säilitamise aeg ning andmetöötluse eesmärk, eelkõige andmete avaldamise ja kolmandatele riikidele edastamise korral.

Muudatusettepanek 320

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 157 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 157 a |
| | Piima- ja piimatootesektori kohustuslikud deklaratsioonid |
| | Alates 1. aprillist 2015 deklareerivad toorpiima esmaostjad pädevatele riiklikele ametiasutustele igal kuul neile tarnitud toorpiima kogused. |
| | Käesoleva ja artikli 104 a kohaldamisel tähendab esmaostja ettevõtteid või nende rühmi, kes ostavad piimatootjatelt piima, et: |
| | a) | seda koguda, pakendada, ladustada, jahutada või töödelda, sealhulgas lepingu alusel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 157 a

Piima- ja piimatootesektori kohustuslikud deklaratsioonid

Alates 1. aprillist 2015 deklareerivad toorpiima esmaostjad pädevatele riiklikele ametiasutustele igal kuul neile tarnitud toorpiima kogused.

Käesoleva ja artikli 104 a kohaldamisel tähendab esmaostja ettevõtteid või nende rühmi, kes ostavad piimatootjatelt piima, et:

a)

seda koguda, pakendada, ladustada, jahutada või töödelda, sealhulgas lepingu alusel;

| b) | seda müüa ühele või mitmele piima või muid piimatooteid ümbertöötavale või töötlevale ettevõtjale. |
| --- | --- |

b)

seda müüa ühele või mitmele piima või muid piimatooteid ümbertöötavale või töötlevale ettevõtjale.

Liikmesriigid teatavad komisjonile esimeses lõigus osutatud toorpiima koguse.

Komisjon võib võtta vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse eeskirjad selliste deklaratsioonide sisu, vormi ja esitamise aja ning meetmete kohta, mis on seotud liikmesriikide poolse teavitamisega vastavalt käesolevale artiklile. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 321

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 157 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 157 b |
| | Veinisektori kohustuslikud deklaratsioonid |
| | 1.
     
  Veiniviinamarjade ning viinamarjavirde ja veini tootjad deklareerivad pädevatele riiklikele ametiasutustele igal aastal viimasest saagist toodetud kogused. |
| | 2.
     
  Liikmesriigid võivad nõuda, et veiniviinamarjade hulgikauplejad deklareeriksid igal aastal viimasest saagist turustatud kogused. |
| | 3.
     
  Viinamarjavirde ja veini tootjad ning hulgikauplejad, kes ei ole jaemüüjad, deklareerivad pädevatele riiklikele ametiasutustele igal aastal oma kas selle aasta saagist või eelmiste aastate saakidest saadud viinamarjavirde ja veini varud. Kolmandatest riikidest imporditud viinamarjavirde- ja veinikogused teatatakse eraldi. |
| | 4.
     
  Selleks et tagada, et lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud tootjad ja hulgikauplejad täidavad oma kohustusi, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse järgmised eeskirjad: |
| | a) | kohustuslike deklaratsioonide sisu ja erandite kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 157 b

Veinisektori kohustuslikud deklaratsioonid

1.
     
  Veiniviinamarjade ning viinamarjavirde ja veini tootjad deklareerivad pädevatele riiklikele ametiasutustele igal aastal viimasest saagist toodetud kogused.

2.
     
  Liikmesriigid võivad nõuda, et veiniviinamarjade hulgikauplejad deklareeriksid igal aastal viimasest saagist turustatud kogused.

3.
     
  Viinamarjavirde ja veini tootjad ning hulgikauplejad, kes ei ole jaemüüjad, deklareerivad pädevatele riiklikele ametiasutustele igal aastal oma kas selle aasta saagist või eelmiste aastate saakidest saadud viinamarjavirde ja veini varud. Kolmandatest riikidest imporditud viinamarjavirde- ja veinikogused teatatakse eraldi.

4.
     
  Selleks et tagada, et lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud tootjad ja hulgikauplejad täidavad oma kohustusi, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse järgmised eeskirjad:

a)

kohustuslike deklaratsioonide sisu ja erandite kohta;

| b) | punktis a osutatud deklaratsioonide sisu ja esitamise tingimuste kohta, samuti deklaratsioonide esitamise suhtes erandi kehtestamise kohta; |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud deklaratsioonide sisu ja esitamise tingimuste kohta, samuti deklaratsioonide esitamise suhtes erandi kehtestamise kohta;

| c) | kohaldatavate karistuste kohta liikmesriikidele deklaratsioonide õigel ajal esitamata jätmise korral. |
| --- | --- |

c)

kohaldatavate karistuste kohta liikmesriikidele deklaratsioonide õigel ajal esitamata jätmise korral.

5.
     
  Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, et teha järgmist:

| a) | kehtestada tingimused seoses kohustuslike deklaratsioonide esitamisel kasutatavate näidisvormidega; |
| --- | --- |

a)

kehtestada tingimused seoses kohustuslike deklaratsioonide esitamisel kasutatavate näidisvormidega;

| b) | kehtestada eeskirjad toodete (v.a vein) ümberarvestuskoefitsientide kohta; |
| --- | --- |

b)

kehtestada eeskirjad toodete (v.a vein) ümberarvestuskoefitsientide kohta;

| c) | kindlaks määrata kohustuslike deklaratsioonide esitamise tähtajad; |
| --- | --- |

c)

kindlaks määrata kohustuslike deklaratsioonide esitamise tähtajad;

| d) | kehtestada eeskirjad liikmesriikide poolt tehtavate kontrollide ja komisjonile esitatavate aruannete kohta. |
| --- | --- |

d)

kehtestada eeskirjad liikmesriikide poolt tehtavate kontrollide ja komisjonile esitatavate aruannete kohta.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 322

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 158

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 158 | Artikkel 158 |
| Komisjoni aruandekohustus | Komisjoni aruandekohustus |
| Komisjon esitab aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule: | Komisjon esitab aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule: |
| a) | pärast 2013. aastat
  iga kolme aasta järel
  artiklites 52–54 sätestatud mesindussektori meetmete rakendamise kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 158

Artikkel 158

Komisjoni aruandekohustus

Komisjoni aruandekohustus

Komisjon esitab aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule:

Komisjon esitab aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule:

a)

pärast 2013. aastat
  iga kolme aasta järel
  artiklites 52–54 sätestatud mesindussektori meetmete rakendamise kohta;

| a) | iga kolme aasta järel
  pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva: |
| --- | --- |

a)

iga kolme aasta järel
  pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva:

| | i) | artiklites 52–54 sätestatud mesindussektori meetmete rakendamise kohta; |
| --- | --- | --- |

i)

artiklites 52–54 sätestatud mesindussektori meetmete rakendamise kohta;

| | ii) | konkurentsieeskirjade kohaldamise kohta põllumajandussektori ja põllumajandusliku toiduainesektori suhtes kõikides liikmesriikides, pöörates erilist tähelepanu artiklites 144 ja 145 osutatud erandite kohaldamisele ja võimalikele lahknevustele nii riiklike kui ka Euroopa konkurentsieeskirjade tõlgendamisel ja kohaldamisel; sellele aruandele lisatakse kõik tarvilikud ettepanekud; |
| --- | --- | --- |

ii)

konkurentsieeskirjade kohaldamise kohta põllumajandussektori ja põllumajandusliku toiduainesektori suhtes kõikides liikmesriikides, pöörates erilist tähelepanu artiklites 144 ja 145 osutatud erandite kohaldamisele ja võimalikele lahknevustele nii riiklike kui ka Euroopa konkurentsieeskirjade tõlgendamisel ja kohaldamisel; sellele aruandele lisatakse kõik tarvilikud ettepanekud;

| | iii) | meetmete kohta, mida on rakendatud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitsmiseks väärkasutamise vastu kolmandates riikides; |
| --- | --- | --- |

iii)

meetmete kohta, mida on rakendatud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitsmiseks väärkasutamise vastu kolmandates riikides;

| b) | 30. juuniks 2014 ja 31. detsembriks 2018 turuolukorra muutumise kohta piima- ja piimatootesektoris ning eelkõige
  artiklite 104–107 ja 145
  tegevuste kohta kõnealuses sektoris
  ; aruanne
  hõlmab
  eelkõige
  võimalikke algatusi, mis julgustavad põllumajandustootjaid sõlmima ühistootmislepinguid ja millele on lisatud asjakohased ettepanekud. |
| --- | --- |

b)

30. juuniks 2014 ja 31. detsembriks 2018 turuolukorra muutumise kohta piima- ja piimatootesektoris ning eelkõige
  artiklite 104–107 ja 145
  tegevuste kohta kõnealuses sektoris
  ; aruanne
  hõlmab
  eelkõige
  võimalikke algatusi, mis julgustavad põllumajandustootjaid sõlmima ühistootmislepinguid ja millele on lisatud asjakohased ettepanekud.

| b) | 30. juuniks 2014 ja 31. detsembriks 2018 turuolukorra muutumise kohta piima- ja piimatootesektoris ning eelkõige
  artiklite 104 a, 105 a, 105 b ja 157 a
  tegevuste kohta kõnealuses sektoris
  , milles hinnatakse eelkõige nende mõju piimatootjatele ja -tootmisele ebasoodsamas olukorras olevates piirkondades, seoses üldeesmärgiga säilitada tootmine nendes piirkondades, ja mis
  hõlmab võimalikke algatusi, mis julgustavad põllumajandustootjaid sõlmima ühistootmislepinguid ja millele on lisatud asjakohased ettepanekud; |
| --- | --- |

b)

30. juuniks 2014 ja 31. detsembriks 2018 turuolukorra muutumise kohta piima- ja piimatootesektoris ning eelkõige
  artiklite 104 a, 105 a, 105 b ja 157 a
  tegevuste kohta kõnealuses sektoris
  , milles hinnatakse eelkõige nende mõju piimatootjatele ja -tootmisele ebasoodsamas olukorras olevates piirkondades, seoses üldeesmärgiga säilitada tootmine nendes piirkondades, ja mis
  hõlmab võimalikke algatusi, mis julgustavad põllumajandustootjaid sõlmima ühistootmislepinguid ja millele on lisatud asjakohased ettepanekud;

| b a) | 31. detsembriks 2014: |
| --- | --- |

b a)

31. detsembriks 2014:

| | i) | võimaluse kohta kehtestada spetsiaalsed sea-, lamba- ja kitseliha turustamise eeskirjad, tõstes esile asjaomaseid sätteid, mille puhul komisjon teeb ettepaneku need vastu võtta delegeeritud õigusaktidega; |
| --- | --- | --- |

i)

võimaluse kohta kehtestada spetsiaalsed sea-, lamba- ja kitseliha turustamise eeskirjad, tõstes esile asjaomaseid sätteid, mille puhul komisjon teeb ettepaneku need vastu võtta delegeeritud õigusaktidega;

| | ii) | väiketootjate kasutatavatele ja toodetavatele kohalikele loomatõugudele ja taimesortidele kohandatud lihtsustatud turustusnormide kehtestamise kohta; sellele aruandele lisatakse kõik tarvilikud ettepanekud raskuste lahendamiseks, mis esinevad väiketootjatel liidu turustusnormide täitmisel; |
| --- | --- | --- |

ii)

väiketootjate kasutatavatele ja toodetavatele kohalikele loomatõugudele ja taimesortidele kohandatud lihtsustatud turustusnormide kehtestamise kohta; sellele aruandele lisatakse kõik tarvilikud ettepanekud raskuste lahendamiseks, mis esinevad väiketootjatel liidu turustusnormide täitmisel;

| | iii) | põllumajandussektori ja põllumajandusliku toiduainetesektori konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse kohta, millele järgneb teine aruanne 31. detsembriks 2019; |
| --- | --- | --- |

iii)

põllumajandussektori ja põllumajandusliku toiduainetesektori konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse kohta, millele järgneb teine aruanne 31. detsembriks 2019;

| | iv) | turuolukorra ja tarneahela toimimise kohta suhkrusektoris, millele järgneb aruanne 1. juuliks 2018 turuolukorra arengusuundumuste kohta suhkrusektoris, pöörates erilist tähelepanu asjakohastele meetmetele praegusest kvoodisüsteemist väljumisel ja sektori tuleviku kohta pärast 2020. aastat, pöörates erilist tähelepanu vajadusele säilitada õiglane lepingusüsteem, samuti suhkruhindade deklareerimise süsteem; sellele aruandele lisatakse kõik tarvilikud ettepanekud; |
| --- | --- | --- |

iv)

turuolukorra ja tarneahela toimimise kohta suhkrusektoris, millele järgneb aruanne 1. juuliks 2018 turuolukorra arengusuundumuste kohta suhkrusektoris, pöörates erilist tähelepanu asjakohastele meetmetele praegusest kvoodisüsteemist väljumisel ja sektori tuleviku kohta pärast 2020. aastat, pöörates erilist tähelepanu vajadusele säilitada õiglane lepingusüsteem, samuti suhkruhindade deklareerimise süsteem; sellele aruandele lisatakse kõik tarvilikud ettepanekud;

| | v) | lihtsustatud vabalt valitud märgistuse skeemi kohta veise- ja vasikaliha sektoris, pöörates erilist tähelepanu praegusele vabatahtliku märgistamise raamistikule ning asjakohaste tingimustega seoses tõuaretuse, toodangu ja söödaga, mis võib lisada väärtust veise- ja vasikaliha sektoris; sellele aruandele lisatakse kõik tarvilikud ettepaneku; |
| --- | --- | --- |

v)

lihtsustatud vabalt valitud märgistuse skeemi kohta veise- ja vasikaliha sektoris, pöörates erilist tähelepanu praegusele vabatahtliku märgistamise raamistikule ning asjakohaste tingimustega seoses tõuaretuse, toodangu ja söödaga, mis võib lisada väärtust veise- ja vasikaliha sektoris; sellele aruandele lisatakse kõik tarvilikud ettepaneku;

| b a) | hiljemalt nelja aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist põllumajandusturgude haldamise vahendite toimivuse ja tõhususe ning nende sobivuse kohta uutes rahvusvahelistes oludes, pöörates erilist tähelepanu nende sidususele aluslepingu artiklis 39 määratletud eesmärkidega; sellele aruandele lisatakse kõik tarvilikud ettepanekud. |
| --- | --- |

b a)

hiljemalt nelja aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist põllumajandusturgude haldamise vahendite toimivuse ja tõhususe ning nende sobivuse kohta uutes rahvusvahelistes oludes, pöörates erilist tähelepanu nende sidususele aluslepingu artiklis 39 määratletud eesmärkidega; sellele aruandele lisatakse kõik tarvilikud ettepanekud.

Muudatusettepanek 323

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 159

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 159 | Artikkel 159 |
| Kriisiabireservi kasutamine | Kriisiabireservi kasutamine |
| Eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe lõikes 14 osutatud tingimuste ja menetluse kohaselt põllumajandussektori kriiside puhul ettenähtud reservist ülekantud vahendid tehakse kättesaadavaks meetmete jaoks, mille suhtes kohaldatakse käesolevat määrust aastaks või aastateks, mille jaoks lisatoetust taotletakse, ning mida kohaldatakse olukordades, mis ulatuvad tavapärasest turuarengust väljapoole. | Eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe lõikes 14 osutatud tingimuste ja menetluse kohaselt põllumajandussektori kriiside puhul ettenähtud reservist ülekantud vahendid tehakse kättesaadavaks meetmete jaoks, mille suhtes kohaldatakse käesolevat määrust aastaks või aastateks, mille jaoks lisatoetust taotletakse, ning mida kohaldatakse olukordades, mis ulatuvad tavapärasest turuarengust väljapoole. |
| Eelkõige kantakse vahendid üle selliste kulude jaoks, mille aluseks on: | Eelkõige kantakse vahendid üle selliste kulude jaoks, mille aluseks on: |
| a) | II osa I jaotise I peatükk; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 159

Artikkel 159

Kriisiabireservi kasutamine

Kriisiabireservi kasutamine

Eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe lõikes 14 osutatud tingimuste ja menetluse kohaselt põllumajandussektori kriiside puhul ettenähtud reservist ülekantud vahendid tehakse kättesaadavaks meetmete jaoks, mille suhtes kohaldatakse käesolevat määrust aastaks või aastateks, mille jaoks lisatoetust taotletakse, ning mida kohaldatakse olukordades, mis ulatuvad tavapärasest turuarengust väljapoole.

Eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe lõikes 14 osutatud tingimuste ja menetluse kohaselt põllumajandussektori kriiside puhul ettenähtud reservist ülekantud vahendid tehakse kättesaadavaks meetmete jaoks, mille suhtes kohaldatakse käesolevat määrust aastaks või aastateks, mille jaoks lisatoetust taotletakse, ning mida kohaldatakse olukordades, mis ulatuvad tavapärasest turuarengust väljapoole.

Eelkõige kantakse vahendid üle selliste kulude jaoks, mille aluseks on:

Eelkõige kantakse vahendid üle selliste kulude jaoks, mille aluseks on:

a)

II osa I jaotise I peatükk;

| a) | II osa I jaotise I peatükk; |
| --- | --- |

a)

II osa I jaotise I peatükk;

| b) | III osa VI peatükk ning |
| --- | --- |

b)

III osa VI peatükk ning

| b) | III osa VI peatükk ning |
| --- | --- |

b)

III osa VI peatükk ning

| c) | käesoleva osa I peatükk. |
| --- | --- |

c)

käesoleva osa I peatükk.

| c) | käesoleva osa I peatükk. |
| --- | --- |

c)

käesoleva osa I peatükk.

Komisjon võib rakendusaktidega ning erandina teisest lõigust otsustada, et vahendeid ei kanta üle kõnealuse lõigu punktis b osutatud teatavate kulutuste jaoks, kui sellised kulutused moodustavad tavapärase turukorralduse osa. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162

  artiklis 2

  osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 324

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 160 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käesolevas määruses osutatud
  volitused delegeeritakse
  komisjonile
  määramata ajaks
  alates käesoleva määruse jõustumisest. | 2.   
  Õigus võtta vastu
  käesolevas määruses osutatud
  delegeeritud õigusakte antakse
  komisjonile
  viieks aastaks
  alates käesoleva määruse jõustumisest.
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Käesolevas määruses osutatud
  volitused delegeeritakse
  komisjonile
  määramata ajaks
  alates käesoleva määruse jõustumisest.

2.   
  Õigus võtta vastu
  käesolevas määruses osutatud
  delegeeritud õigusakte antakse
  komisjonile
  viieks aastaks
  alates käesoleva määruse jõustumisest.
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

Muudatusettepanek 325

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 163

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 163 | Artikkel 163 |
| Kehtetuks tunnistamine | Kehtetuks tunnistamine |
| 1.   Määrus (EÜ) nr 1234/2007 tunnistatakse kehtetuks. | 1.   Määrus (EÜ) nr 1234/2007 tunnistatakse kehtetuks. |
| Määruse (EÜ) nr 1234/2007
  [määrus (EL) nr KOM(2010)0799]
  sätete kohaldamist jätkatakse siiski järgmiselt: | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 sätete kohaldamist jätkatakse siiski järgmiselt: |
| a) | suhkrusektori suhtes II osa I jaotis, artikkel 142, artikli 153 lõike 1 esimene lõik, artikli 153 lõiked 2 ja 3, artikkel 156, III lisa II osa ja VI lisa [määruse (EL) nr KOM(2010)0799 II osa I jaotis, artiklid 248, 260–262 ja III lisa II osa] kuni 2014/2015. suhkru turustusaasta lõpuni 30. septembril 2015; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 163

Artikkel 163

Kehtetuks tunnistamine

Kehtetuks tunnistamine

1.   Määrus (EÜ) nr 1234/2007 tunnistatakse kehtetuks.

1.   Määrus (EÜ) nr 1234/2007 tunnistatakse kehtetuks.

Määruse (EÜ) nr 1234/2007
  [määrus (EL) nr KOM(2010)0799]
  sätete kohaldamist jätkatakse siiski järgmiselt:

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 sätete kohaldamist jätkatakse siiski järgmiselt:

a)

suhkrusektori suhtes II osa I jaotis, artikkel 142, artikli 153 lõike 1 esimene lõik, artikli 153 lõiked 2 ja 3, artikkel 156, III lisa II osa ja VI lisa [määruse (EL) nr KOM(2010)0799 II osa I jaotis, artiklid 248, 260–262 ja III lisa II osa] kuni 2014/2015. suhkru turustusaasta lõpuni 30. septembril 2015;

| b) | piima tootmise piiramise süsteemiga seotud sätted, mis on kehtestatud II osa I jaotise III peatükis ning IX ja X lisas
  [määruse (EL) nr KOM(2010)0799 II osa I jaotise III peatükk ning VIII ja IX lisa]
  kuni 31. märtsini 2015; |
| --- | --- |

b)

piima tootmise piiramise süsteemiga seotud sätted, mis on kehtestatud II osa I jaotise III peatükis ning IX ja X lisas
  [määruse (EL) nr KOM(2010)0799 II osa I jaotise III peatükk ning VIII ja IX lisa]
  kuni 31. märtsini 2015;

| b) | piima tootmise piiramise süsteemiga seotud sätted, mis on kehtestatud II osa I jaotise III peatükis ning IX ja X lisas kuni 31. märtsini 2015; |
| --- | --- |

b)

piima tootmise piiramise süsteemiga seotud sätted, mis on kehtestatud II osa I jaotise III peatükis ning IX ja X lisas kuni 31. märtsini 2015;

| c) | veinisektori suhtes: |
| --- | --- |

c)

veinisektori suhtes:

| c) | veinisektori suhtes: |
| --- | --- |

c)

veinisektori suhtes:

| | i) | artiklid 85a–85e
  [määruse (EL) nr KOM(2010)0799 artiklid 82–87]
  seoses artikli 85a lõikes 2
  [määruse (EL) nr KOM(2010)0799 artikli 82 lõige 2]
  osutatud seni veel väljajuurimata aladega ja artikli 85b lõikes 1
  [määruse (EL) nr KOM(2010)0799 artikli 83 lõige 1]
  osutatud aladega, mis on seadustamata, seni kuni sellised alad on väljajuuritud või seadustatud; |
| --- | --- | --- |

i)

artiklid 85a–85e
  [määruse (EL) nr KOM(2010)0799 artiklid 82–87]
  seoses artikli 85a lõikes 2
  [määruse (EL) nr KOM(2010)0799 artikli 82 lõige 2]
  osutatud seni veel väljajuurimata aladega ja artikli 85b lõikes 1
  [määruse (EL) nr KOM(2010)0799 artikli 83 lõige 1]
  osutatud aladega, mis on seadustamata, seni kuni sellised alad on väljajuuritud või seadustatud;

| | i) | artiklid 85a–85e seoses artikli 85a lõikes 2 osutatud seni veel väljajuurimata aladega ja artikli 85b lõikes 1 osutatud aladega, mis on seadustamata, seni kuni sellised alad on väljajuuritud või seadustatud; |
| --- | --- | --- |

i)

artiklid 85a–85e seoses artikli 85a lõikes 2 osutatud seni veel väljajuurimata aladega ja artikli 85b lõikes 1 osutatud aladega, mis on seadustamata, seni kuni sellised alad on väljajuuritud või seadustatud;

| | ii) | II osa I jaotise III peatüki IVa jao II alajaos [määruse (EL) nr KOM(2010)0799 II osa I jaotise III peatüki V jao II alajagu] sätestatud istutusõiguste süsteem üleminekuajal kuni 31. detsembrini 2015, või selleks, et liikmesriigid saaksid jõustada kõik otsused, mis on tehtud kõnealuse määruse artikli 85 g lõike 5 [määruse (EL) nr KOM(2010)0799 artikli 89 lõige 5] kohaselt, kuni 31. detsembrini 2018; |
| --- | --- | --- |

ii)

II osa I jaotise III peatüki IVa jao II alajaos [määruse (EL) nr KOM(2010)0799 II osa I jaotise III peatüki V jao II alajagu] sätestatud istutusõiguste süsteem üleminekuajal kuni 31. detsembrini 2015, või selleks, et liikmesriigid saaksid jõustada kõik otsused, mis on tehtud kõnealuse määruse artikli 85 g lõike 5 [määruse (EL) nr KOM(2010)0799 artikli 89 lõige 5] kohaselt, kuni 31. detsembrini 2018;

| | iii) | artikli 118m lõige 5 ja artikli 118 s lõige 5; |
| --- | --- | --- |

iii)

artikli 118m lõige 5 ja artikli 118 s lõige 5;

| iii) | artikli 118m lõige 5 ja artikli 118 s lõige 5; |
| --- | --- |

iii)

artikli 118m lõige 5 ja artikli 118 s lõige 5;

| d) | artikli 182 lõige 7
  [määruse (EL) nr KOM(2010)0799 artikli 291 lõige 2]
  kuni 31.märtsini 2014; |
| --- | --- |

d)

artikli 182 lõige 7
  [määruse (EL) nr KOM(2010)0799 artikli 291 lõige 2]
  kuni 31.märtsini 2014;

| d) | artikli 182 lõige 7 kuni 31. märtsini 2014; |
| --- | --- |

d)

artikli 182 lõige 7 kuni 31. märtsini 2014;

| e) | artikli 182 lõike 3 esimene ja teine lõik
  [määruse (EL) nr KOM(2010)0799 artikkel 293]
  kuni 2013/2014. suhkru turustusaasta lõpuni; |
| --- | --- |

e)

artikli 182 lõike 3 esimene ja teine lõik
  [määruse (EL) nr KOM(2010)0799 artikkel 293]
  kuni 2013/2014. suhkru turustusaasta lõpuni;

| e) | artikli 182 lõike 3 esimene ja teine lõik kuni 2013/2014. suhkru turustusaasta lõpuni; |
| --- | --- |

e)

artikli 182 lõike 3 esimene ja teine lõik kuni 2013/2014. suhkru turustusaasta lõpuni;

| f) | artikli 182 lõige 4
  [määruse (EL) nr KOM(2010)0799 artikkel 294]
  kuni 31. detsembrini 2017.[;] |
| --- | --- |

f)

artikli 182 lõige 4
  [määruse (EL) nr KOM(2010)0799 artikkel 294]
  kuni 31. detsembrini 2017.[;]

| f) | artikli 182 lõige 4 kuni 31. detsembrini 2017. |
| --- | --- |

f)

artikli 182 lõige 4 kuni 31. detsembrini 2017.

| g) | määruse (EL) nr KOM(2010)0799 artikkel 326.] |
| --- | --- |

g)

määruse (EL) nr KOM(2010)0799 artikkel 326.]

2.   Viiteid määrusele (EÜ) nr 1234/2007
  [määrus (EL) nr KOM(2010)0799]
  käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja määrusele (EL) nr [...] (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja järelevalve kohta) ning neid loetakse käesoleva määruse VIII lisas sätestatud vastavustabelite kohaselt.

2.   Viiteid määrusele (EÜ) nr 1234/2007 käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja määrusele (EL) nr [...] (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja järelevalve kohta) ning neid loetakse käesoleva määruse VIII lisas sätestatud vastavustabelite kohaselt.

3.   Nõukogu määrused (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1601/96 ja (EÜ) nr 1037/2001 tunnistatakse kehtetuks.”

3.   Nõukogu määrused (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1601/96 ja (EÜ) nr 1037/2001 tunnistatakse kehtetuks.

(Muudatusettepanek põhineb komisjoni tekstil COM(2012)0535)

Muudatusettepanek 326

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 163 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 163 a |
| | Turustamiseeskirjade kohaldamise kuupäev |
| | Komisjon võtab turustamiseeskirjade kohaldamisega seotud õiguskindluse tagamiseks artikli 160 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks kuupäev, mil määruse (EÜ) nr 1234/2007 järgmiste artiklite sätteid enam asjaomase sektori suhtes ei kohaldata: |
| | — | artiklid 113 a, 113 b, 114, 115, 116 ja artikli 117 lõiked 1–4; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 163 a

Turustamiseeskirjade kohaldamise kuupäev

Komisjon võtab turustamiseeskirjade kohaldamisega seotud õiguskindluse tagamiseks artikli 160 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks kuupäev, mil määruse (EÜ) nr 1234/2007 järgmiste artiklite sätteid enam asjaomase sektori suhtes ei kohaldata:

—

artiklid 113 a, 113 b, 114, 115, 116 ja artikli 117 lõiked 1–4;

| — | XI a lisa II punkti teine lõik, XI a (punktid IV–IX); XII lisa IV punkti lõige 2, XIII lisa VI punkti teine lõik, XIV lisa A osa, XIV lisa B osa I punkti lõiked 2 ja 3, XIV lisa B osa III punkt ja XIV lisa C osa, XV lisa punktid II, III, IV ja VI. |
| --- | --- |

—

XI a lisa II punkti teine lõik, XI a (punktid IV–IX); XII lisa IV punkti lõige 2, XIII lisa VI punkti teine lõik, XIV lisa A osa, XIV lisa B osa I punkti lõiked 2 ja 3, XIV lisa B osa III punkt ja XIV lisa C osa, XV lisa punktid II, III, IV ja VI.

Kõnealune kuupäev on vastavate turustamiseeskirjade kohaldamise kuupäev, mis kehtestatakse käesoleva määruse II osa II jaotise I peatüki I jaos sätestatud delegeeritud õigusaktide kohaselt.

Muudatusettepanek 327

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 164

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 164 | Artikkel 164 |
| Üleminekueeskirjad | Üleminekueeskirjad |
| Selleks et tagada sujuv üleminek määrusega
  (EL) nr [KOM(2010)0799]
  kehtestatud korraldustelt käesoleva määruse sätetele, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse vajalikke meetmeid, mis on seotud ettevõtjate omandatud õiguste ja õiguspäraste ootuste kaitsega. | Selleks et tagada sujuv üleminek määrusega
  (EÜ) nr 1234/2007
  kehtestatud korraldustelt käesoleva määruse sätetele, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse vajalikke meetmeid, mis on seotud ettevõtjate omandatud õiguste ja õiguspäraste ootuste kaitsega. |
| | Kõiki mitmeaastaseid abikavasid, mis on vastu võetud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklite 103, 103 i ja 105 a alusel enne 1. jaanuarit 2014, reguleerivad pärast käesoleva määruse jõustumist edasi need sätted kuni nende kehtivusaja lõpuni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 164

Artikkel 164

Üleminekueeskirjad

Üleminekueeskirjad

Selleks et tagada sujuv üleminek määrusega
  (EL) nr [KOM(2010)0799]
  kehtestatud korraldustelt käesoleva määruse sätetele, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse vajalikke meetmeid, mis on seotud ettevõtjate omandatud õiguste ja õiguspäraste ootuste kaitsega.

Selleks et tagada sujuv üleminek määrusega
  (EÜ) nr 1234/2007
  kehtestatud korraldustelt käesoleva määruse sätetele, antakse komisjonile artikli 160 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse vajalikke meetmeid, mis on seotud ettevõtjate omandatud õiguste ja õiguspäraste ootuste kaitsega.

Kõiki mitmeaastaseid abikavasid, mis on vastu võetud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklite 103, 103 i ja 105 a alusel enne 1. jaanuarit 2014, reguleerivad pärast käesoleva määruse jõustumist edasi need sätted kuni nende kehtivusaja lõpuni.

Muudatusettepanek 328

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 165

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 165 | Artikkel 165 |
| Jõustumine ja kohaldamine | Jõustumine ja kohaldamine |
| 1.   Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. | 1.   Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014. | Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014. |
| Artikleid 7, 16
  ja 101 ning III lisa
  kohaldatakse
  suhkrusektori suhtes
  siiski üksnes pärast
  1. oktoobril 2015. aastal
  lõppeva
  2014/2015. suhkru turustusaasta
  lõppu. | Artikleid 7
  ja
  16 kohaldatakse siiski üksnes pärast
  1. oktoobril 2020. aastal
  lõppeva
  2019/2020. suhkru turustusaasta
  lõppu. |
| 2.   Artikleid
  104 ja 105
  kohaldatakse piima ja piimatootesektori suhtes kuni 30. juunini 2020. | 2.   Artikleid 
  104 a,
  105
  , 105 b ja 157 a
  kohaldatakse piima ja piimatootesektori suhtes kuni 30. juunini 2020. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 165

Artikkel 165

Jõustumine ja kohaldamine

Jõustumine ja kohaldamine

1.   Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

1.   Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Artikleid 7, 16
  ja 101 ning III lisa
  kohaldatakse
  suhkrusektori suhtes
  siiski üksnes pärast
  1. oktoobril 2015. aastal
  lõppeva
  2014/2015. suhkru turustusaasta
  lõppu.

Artikleid 7
  ja
  16 kohaldatakse siiski üksnes pärast
  1. oktoobril 2020. aastal
  lõppeva
  2019/2020. suhkru turustusaasta
  lõppu.

2.   Artikleid
  104 ja 105
  kohaldatakse piima ja piimatootesektori suhtes kuni 30. juunini 2020.

2.   Artikleid 
  104 a,
  105
  , 105 b ja 157 a
  kohaldatakse piima ja piimatootesektori suhtes kuni 30. juunini 2020.

Muudatusettepanek 329

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – V osa – tootevalik (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ex 1207 99 15 |
| | kanepiseemned |
| | — | külviks |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ex 1207 99 15

kanepiseemned

—

külviks

Muudatusettepanek 330

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – IX osa

Komisjoni ettepanek

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0702 00 00 | Tomatid, värsked või jahutatud |
| 0703 | Sibul, šalott, küüslauk, porrulauk jm sibulköögiviljad, värsked või jahutatud |
| 0704 | Kapsas, lillkapsas, nuikapsas, lehtkapsas ja muu söödav kapsas perekonnast Brassica, värske või jahutatud |
| 0705 | Aedsalat (Lactuca sativa) ja sigur (Cichorium spp.), värske või jahutatud |
| 0706 | Porgand, naeris, söögipeet, aed-piimjuur, juurseller, redis jms söödav juurvili, värske või jahutatud |
| 0707 00 | Kurgid ja kornišonid, värsked või jahutatud: |
| 0708 | Kaunviljad, poetatud või poetamata, värsked või jahutatud |
| ex 0709 | Muu köögivili, värske või jahutatud, v.a alamrubriikidesse 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 ja 0709 90 60 kuuluv köögivili |
| ex 0802 | Muud pähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata, v.a alamrubriiki 0802 90 20 kuuluvad beetli- ja koolapähklid |
| 0803 00 11 | Värsked jahubanaanid |
| ex 0803 00 90 | Kuivatatud jahubanaanid |
| 0804 20 10 | Värsked viigimarjad |
| 0804 30 00 | Ananassid |
| 0804 40 00 | Avokaadod |
| 0804 50 00 | Guajaavid, mangod ja mangostanid |
| 0805 | Värsked või kuivatatud tsitrusviljad |
| 0806 10 10 | Värsked lauaviinamarjad |
| 0807 | Värsked melonid (k.a arbuusid) ja papaiad |
| 0808 | Värsked õunad, pirnid ja küdooniad |
| 0809 | Värsked aprikoosid, kirsid, virsikud (k.a nektariinid), ploomid ja laukaploomid |
| 0810 | Muud värsked marjad ja puuviljad |
| 0813 50 31
  0813 50 39 | Segud, mis koosnevad eranditult rubriikidesse 0801 ja 0802 kuuluvatest kuivatatud pähklitest |
| 0910 20 | Safran |
| ex 0910 99 | Aed-liivatee, värske või jahutatud |
| ex 1211 90 85 | Värske või jahutatud basiilik, meliss, piparmünt, harilik pune (oregano), rosmariin, salvei |
| 1212 99 30 | Jaanileivapuu kaunad |

CN-kood

Kirjeldus

0702 00 00

Tomatid, värsked või jahutatud

0703

Sibul, šalott, küüslauk, porrulauk jm sibulköögiviljad, värsked või jahutatud

0704

Kapsas, lillkapsas, nuikapsas, lehtkapsas ja muu söödav kapsas perekonnast Brassica, värske või jahutatud

0705

Aedsalat (Lactuca sativa) ja sigur (Cichorium spp.), värske või jahutatud

0706

Porgand, naeris, söögipeet, aed-piimjuur, juurseller, redis jms söödav juurvili, värske või jahutatud

0707 00

Kurgid ja kornišonid, värsked või jahutatud:

0708

Kaunviljad, poetatud või poetamata, värsked või jahutatud

ex 0709

Muu köögivili, värske või jahutatud, v.a alamrubriikidesse 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 ja 0709 90 60 kuuluv köögivili

ex 0802

Muud pähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata, v.a alamrubriiki 0802 90 20 kuuluvad beetli- ja koolapähklid

0803 00 11

Värsked jahubanaanid

ex 0803 00 90

Kuivatatud jahubanaanid

0804 20 10

Värsked viigimarjad

0804 30 00

Ananassid

0804 40 00

Avokaadod

0804 50 00

Guajaavid, mangod ja mangostanid

0805

Värsked või kuivatatud tsitrusviljad

0806 10 10

Värsked lauaviinamarjad

0807

Värsked melonid (k.a arbuusid) ja papaiad

0808

Värsked õunad, pirnid ja küdooniad

0809

Värsked aprikoosid, kirsid, virsikud (k.a nektariinid), ploomid ja laukaploomid

0810

Muud värsked marjad ja puuviljad

0813 50 31

0813 50 39

Segud, mis koosnevad eranditult rubriikidesse 0801 ja 0802 kuuluvatest kuivatatud pähklitest

0910 20

Safran

ex 0910 99

Aed-liivatee, värske või jahutatud

ex 1211 90 85

Värske või jahutatud basiilik, meliss, piparmünt, harilik pune (oregano), rosmariin, salvei

1212 99 30

Jaanileivapuu kaunad

Muudatusettepanek

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0702 00 00 | Tomatid, värsked või jahutatud |
| 0703 | Sibul, šalott, küüslauk, porrulauk jm sibulköögiviljad, värsked või jahutatud |
| 0704 | Kapsas, lillkapsas, nuikapsas, lehtkapsas ja muu söödav kapsas perekonnast Brassica, värske või jahutatud |
| 0705 | Aedsalat (Lactuca sativa) ja sigur (Cichorium spp.), värske või jahutatud |
| 0706 | Porgand, naeris, söögipeet, aed-piimjuur, juurseller, redis jms söödav juurvili, värske või jahutatud |
| 0707 00 | Kurgid ja kornišonid, värsked või jahutatud: |
| 0708 | Kaunviljad, poetatud või poetamata, värsked või jahutatud |
| ex 0709 | Trühvlid ja muu köögivili, värske või jahutatud, v.a alamrubriikidesse 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 ja 0709 90 60 kuuluv köögivili |
| 071320 00 | Kikerherned (nuudid) |
| 07 13 40 00 | Läätsed |
| 07 14 90 | Jamss ja maapirn |
| Ex 1214 | Kaalikas |
| 09 05 00 00 | Vanill |
| 0906 | Kaneel ja kaneelipuu õied |
| 09 07 00 00 | Nelk |
| 09 08 | Muskaatpähkel, maasis e muskaatõis ja kardemon |
| 09 09 | Aniisi, tähtaniisi, apteegitilli, koriandri, ristiköömne või köömne seemned; kadakamarjad |
| ex 0910 | Ingver, kollajuur e kurkum, loorberilehed, karri ja muud vürtsid, v.a aed-liivatee ja safran |
| ex 0802 | Muud pähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata, v.a alamrubriiki 0802 90 20 kuuluvad beetli- ja koolapähklid |
| 0803 00 11 | Värsked jahubanaanid |
| ex 0803 00 90 | Kuivatatud jahubanaanid |
| 0804 20 10 | Värsked viigimarjad |
| 0804 30 00 | Ananassid |
| 0804 40 00 | Avokaadod |
| 0804 50 00 | Guajaavid, mangod ja mangostanid |
| 0805 | Värsked või kuivatatud tsitrusviljad |
| 0806 10 10 | Värsked lauaviinamarjad |
| 0807 | Värsked melonid (k.a arbuusid) ja papaiad |
| 0808 | Värsked õunad, pirnid ja küdooniad |
| 0809 | Värsked aprikoosid, kirsid, virsikud (k.a nektariinid), ploomid ja laukaploomid |
| 0810 | Muud värsked marjad ja puuviljad |
| 0813 50 31
  0813 50 39 | Segud, mis koosnevad eranditult rubriikidesse 0801 ja 0802 kuuluvatest kuivatatud pähklitest |
| 0910 20 | Safran |
| ex 0910 99 | Aed-liivatee, värske või jahutatud |
| ex 1211 90 85 | Värske või jahutatud basiilik, meliss, piparmünt, harilik pune (oregano), rosmariin, salvei |
| 1212 99 30 | Jaanileivapuu kaunad |

CN-kood

Kirjeldus

0702 00 00

Tomatid, värsked või jahutatud

0703

Sibul, šalott, küüslauk, porrulauk jm sibulköögiviljad, värsked või jahutatud

0704

Kapsas, lillkapsas, nuikapsas, lehtkapsas ja muu söödav kapsas perekonnast Brassica, värske või jahutatud

0705

Aedsalat (Lactuca sativa) ja sigur (Cichorium spp.), värske või jahutatud

0706

Porgand, naeris, söögipeet, aed-piimjuur, juurseller, redis jms söödav juurvili, värske või jahutatud

0707 00

Kurgid ja kornišonid, värsked või jahutatud:

0708

Kaunviljad, poetatud või poetamata, värsked või jahutatud

ex 0709

Trühvlid ja muu köögivili, värske või jahutatud, v.a alamrubriikidesse 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 ja 0709 90 60 kuuluv köögivili

071320 00

Kikerherned (nuudid)

07 13 40 00

Läätsed

07 14 90

Jamss ja maapirn

Ex 1214

Kaalikas

09 05 00 00

Vanill

0906

Kaneel ja kaneelipuu õied

09 07 00 00

Nelk

09 08

Muskaatpähkel, maasis e muskaatõis ja kardemon

09 09

Aniisi, tähtaniisi, apteegitilli, koriandri, ristiköömne või köömne seemned; kadakamarjad

ex 0910

Ingver, kollajuur e kurkum, loorberilehed, karri ja muud vürtsid, v.a aed-liivatee ja safran

ex 0802

Muud pähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata, v.a alamrubriiki 0802 90 20 kuuluvad beetli- ja koolapähklid

0803 00 11

Värsked jahubanaanid

ex 0803 00 90

Kuivatatud jahubanaanid

0804 20 10

Värsked viigimarjad

0804 30 00

Ananassid

0804 40 00

Avokaadod

0804 50 00

Guajaavid, mangod ja mangostanid

0805

Värsked või kuivatatud tsitrusviljad

0806 10 10

Värsked lauaviinamarjad

0807

Värsked melonid (k.a arbuusid) ja papaiad

0808

Värsked õunad, pirnid ja küdooniad

0809

Värsked aprikoosid, kirsid, virsikud (k.a nektariinid), ploomid ja laukaploomid

0810

Muud värsked marjad ja puuviljad

0813 50 31

0813 50 39

Segud, mis koosnevad eranditult rubriikidesse 0801 ja 0802 kuuluvatest kuivatatud pähklitest

0910 20

Safran

ex 0910 99

Aed-liivatee, värske või jahutatud

ex 1211 90 85

Värske või jahutatud basiilik, meliss, piparmünt, harilik pune (oregano), rosmariin, salvei

1212 99 30

Jaanileivapuu kaunad

Muudatusettepanek 331

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – X osa – tootevalik (uus)

Komisjoni ettepanek

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| (a) | ex 0710 | Külmutatud köögivili, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud, v.a alamrubriigi 0710 40 00 suhkrumais, alamrubriigi 0710 80 10 oliivid ja alamrubriigi 0710 80 59 perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad |
| | ex 0711 | Ajutiseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud, v.a alamrubriigi 0711 20 oliivid, alamrubriigi 0711 90 10 perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad ning alamrubriigi 0711 90 30 suhkrumais |
| | ex 0712 | Kuivatatud köögivili (tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina), muul viisil töötlemata, v.a alamrubriiki ex 0712 90 05 kuuluvad inimtoiduks kõlbmatud kunstlikult kuuma õhu käes kuivatatud kartulid, alamrubriikidesse 0712 90 11 ja 0712 90 19 kuuluv suhkrumais ning alamrubriiki ex 0712 90 90 kuuluvad oliivid |
| | 0804 20 90 | Kuivatatud viigimarjad |
| | 0806 20 | Kuivatatud viinamarjad |
| | ex 0811 | Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, ilma suhkru- või muu magusainelisandita, v.a alamrubriiki ex 0811 90 95 kuuluvad külmutatud banaanid |
| | ex 0812 | Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud puuviljad, marjad ja pähklid (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud, v.a lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud banaanid, mis kuuluvad alamrubriiki ex 0812 90 98 |
| | ex 0813 | Kuivatatud puuviljad ja marjad, v.a rubriikide 0801–0806 puuviljad; selle grupi pähklite või kuivatatud puuviljade ja marjade segud, v.a üksnes rubriikidesse 0801 ja 0802 kuuluvatest pähklitest koosnevad pähkli- ja kuivatatud pähklite segud, mis kuuluvad alamrubriikidesse 0813 50 31 ja 0813 50 39 |
| | 0814 00 00 | Tsitrusviljade või meloni (k.a arbuusi) koor, värske, külmutatud, kuivatatud või lühiajaliselt säilitatud soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses |
| | 0904 20 10 | Kuivatatud paprika, purustamata ja jahvatamata |
| (b) | ex 0811 | Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga |
| | ex 1302 20 | Pektiinid pektinaadid ja pektaadid |
| | ex 2001 | Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud, v.a:






  — | perekonda Capsicum kuuluvate taimede viljad, v.a alamrubriiki 2001 90 20 kuuluvad magus ja mahe paprika ning piment |

CN-kood

Kirjeldus

(a)

ex 0710

Külmutatud köögivili, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud, v.a alamrubriigi 0710 40 00 suhkrumais, alamrubriigi 0710 80 10 oliivid ja alamrubriigi 0710 80 59 perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad

ex 0711

Ajutiseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud, v.a alamrubriigi 0711 20 oliivid, alamrubriigi 0711 90 10 perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad ning alamrubriigi 0711 90 30 suhkrumais

ex 0712

Kuivatatud köögivili (tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina), muul viisil töötlemata, v.a alamrubriiki ex 0712 90 05 kuuluvad inimtoiduks kõlbmatud kunstlikult kuuma õhu käes kuivatatud kartulid, alamrubriikidesse 0712 90 11 ja 0712 90 19 kuuluv suhkrumais ning alamrubriiki ex 0712 90 90 kuuluvad oliivid

0804 20 90

Kuivatatud viigimarjad

0806 20

Kuivatatud viinamarjad

ex 0811

Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, ilma suhkru- või muu magusainelisandita, v.a alamrubriiki ex 0811 90 95 kuuluvad külmutatud banaanid

ex 0812

Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud puuviljad, marjad ja pähklid (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud, v.a lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud banaanid, mis kuuluvad alamrubriiki ex 0812 90 98

ex 0813

Kuivatatud puuviljad ja marjad, v.a rubriikide 0801–0806 puuviljad; selle grupi pähklite või kuivatatud puuviljade ja marjade segud, v.a üksnes rubriikidesse 0801 ja 0802 kuuluvatest pähklitest koosnevad pähkli- ja kuivatatud pähklite segud, mis kuuluvad alamrubriikidesse 0813 50 31 ja 0813 50 39

0814 00 00

Tsitrusviljade või meloni (k.a arbuusi) koor, värske, külmutatud, kuivatatud või lühiajaliselt säilitatud soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses

0904 20 10

Kuivatatud paprika, purustamata ja jahvatamata

(b)

ex 0811

Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga

ex 1302 20

Pektiinid pektinaadid ja pektaadid

ex 2001

Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud, v.a:

—

perekonda Capsicum kuuluvate taimede viljad, v.a alamrubriiki 2001 90 20 kuuluvad magus ja mahe paprika ning piment

| — | alamrubriigi 2001 90 30 suhkrumais (Zea mays var. saccharata) |
| --- | --- |

—

alamrubriigi 2001 90 30 suhkrumais (Zea mays var. saccharata)

| — | alamrubriiki 2001 90 40 kuuluvad jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 % massist |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2001 90 40 kuuluvad jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 % massist

| — | alamrubriiki 2001 90 60 kuuluvad palmipungad |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2001 90 60 kuuluvad palmipungad

| — | alamrubriiki 2001 90 65 kuuluvad oliivid |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2001 90 65 kuuluvad oliivid

| — | viinamarjalehed, humalavõrsed jm söödavad taimeosad, mis kuuluvad alamrubriiki ex 2001 90 97 |
| --- | --- |

—

viinamarjalehed, humalavõrsed jm söödavad taimeosad, mis kuuluvad alamrubriiki ex 2001 90 97

2002

Tomatid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta

2003

Seened ja trühvlid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta

ex 2004

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted, v.a alamrubriiki 2004 90 10 kuuluv suhkrumais (Zea mays var. saccharata), alamrubriiki ex 2004 90 30 kuuluvad oliivid ja alamrubriiki 2004 10 91 kuuluvad kartulid, mis on valmistatud või konserveeritud jahu või helvestena

ex 2005

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted, v.a alamrubriiki 2005 70 00 kuuluvad oliivid, alamrubriiki ex 2005 80 00 kuuluv suhkrumais (Zea mays var. saccharata), ja perekonda Capsicum kuuluvate taimede viljad, v.a alamrubriiki 2005 99 10 kuuluvad magus ja mahe paprika ning piment ja alamrubriiki 2005 20 10 kuuluvad kartulid, mis on valmistatud või konserveeritud jahu või helvestena

ex 2006 00

Puuviljad, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad, suhkrus säilitatud (nõrutatud ja kuivanud, glasuuritud või suhkrustatud), v.a rubriiki ex 2006 00 38 ja ex 2006 00 99 kuuluvad suhkrus säilitatud banaanid

ex 2007

Džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja pastad, saadud kuumtöötlemisel, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma, v.a:

| — | alamrubriiki ex 2007 10 kuuluvad homogeenitud tooted banaanidest |
| --- | --- |

—

alamrubriiki ex 2007 10 kuuluvad homogeenitud tooted banaanidest

| — | alamrubriikidesse ex 2007 99 39, ex 2007 99 50 ja ex 2007 99 97 kuuluvad banaanikeedised, -želeed, -marmelaadid, -püreed või -pastad |
| --- | --- |

—

alamrubriikidesse ex 2007 99 39, ex 2007 99 50 ja ex 2007 99 97 kuuluvad banaanikeedised, -želeed, -marmelaadid, -püreed või -pastad

ex 2008

Puuviljad ja marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, mujal nimetamata, suhkru-, muu magusaine- või alkoholilisandiga või ilma, v.a:

| — | alamrubriiki 2008 11 10 kuuluv maapähklivõi |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2008 11 10 kuuluv maapähklivõi

| — | alamrubriiki 2008 91 00 kuuluvad palmipungad |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2008 91 00 kuuluvad palmipungad

| — | alamrubriiki 2008 99 85 kuuluv mais |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2008 99 85 kuuluv mais

| — | alamrubriiki 2008 99 91 kuuluvad jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 % massist |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2008 99 91 kuuluvad jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 % massist

| — | viinamarjalehed, humalavõrsed jm söödavad taimeosad, mis kuuluvad alamrubriiki ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

—

viinamarjalehed, humalavõrsed jm söödavad taimeosad, mis kuuluvad alamrubriiki ex 2008 99 99

| — | alamrubriikidesse ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 ja ex 2008 92 98 kuuluvad segud banaanidest, muul moel valmistatud või konserveeritud |
| --- | --- |

—

alamrubriikidesse ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 ja ex 2008 92 98 kuuluvad segud banaanidest, muul moel valmistatud või konserveeritud

| — | alamrubriikidesse ex 2008 99 49, ex 2008 99 67 ja ex 2008 99 99 kuuluvad muul viisil valmistatud ja konserveeritud banaanid |
| --- | --- |

—

alamrubriikidesse ex 2008 99 49, ex 2008 99 67 ja ex 2008 99 99 kuuluvad muul viisil valmistatud ja konserveeritud banaanid

ex 2009

Kääritamata, alkoholilisandita marjamahlad, puu- ja köögiviljamahlad (v.a alamrubriikidesse 2009 61 ja 2009 69 kuuluvad viinamarjamahl ja viinamarjavirre ning alamrubriiki ex 2009 80 kuuluv banaanimahl), suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

Muudatusettepanek

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| (a) | ex 0710 | Külmutatud köögivili, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud, v.a alamrubriigi 0710 40 00 suhkrumais, alamrubriigi 0710 80 10 oliivid ja alamrubriigi 0710 80 59 perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad |
| | ex 0711 | Ajutiseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud, v.a alamrubriigi 0711 20 oliivid, alamrubriigi 0711 90 10 perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad ning alamrubriigi 0711 90 30 suhkrumais |
| | ex 0712 | Kuivatatud köögivili (tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina), muul viisil töötlemata, v.a alamrubriiki ex 0712 90 05 kuuluvad inimtoiduks kõlbmatud kunstlikult kuuma õhu käes kuivatatud kartulid, alamrubriikidesse 0712 90 11 ja 0712 90 19 kuuluv suhkrumais ning alamrubriiki ex 0712 90 90 kuuluvad oliivid |
| | 0804 20 90 | Kuivatatud viigimarjad |
| | 0806 20 | Kuivatatud viinamarjad |
| | ex 0811 | Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, ilma suhkru- või muu magusainelisandita, v.a alamrubriiki ex 0811 90 95 kuuluvad külmutatud banaanid |
| | ex 0812 | Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud puuviljad, marjad ja pähklid (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud, v.a lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud banaanid, mis kuuluvad alamrubriiki ex 0812 90 98 |
| | ex 0813 | Kuivatatud puuviljad ja marjad, v.a rubriikide 0801–0806 puuviljad; selle grupi pähklite või kuivatatud puuviljade ja marjade segud, v.a üksnes rubriikidesse 0801 ja 0802 kuuluvatest pähklitest koosnevad pähkli- ja kuivatatud pähklite segud, mis kuuluvad alamrubriikidesse 0813 50 31 ja 0813 50 39 |
| | 0814 00 00 | Tsitrusviljade või meloni (k.a arbuusi) koor, värske, külmutatud, kuivatatud või lühiajaliselt säilitatud soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses |
| | 0904 20 10 | Kuivatatud paprika, purustamata ja jahvatamata |
| (b) | ex 0811 | Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga |
| | ex 1302 20 | Pektiinid pektinaadid ja pektaadid |
| | ex 2001 | Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud, v.a:






  — | perekonda Capsicum kuuluvate taimede viljad, v.a alamrubriiki 2001 90 20 kuuluvad magus ja mahe paprika ning piment |

CN-kood

Kirjeldus

(a)

ex 0710

Külmutatud köögivili, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud, v.a alamrubriigi 0710 40 00 suhkrumais, alamrubriigi 0710 80 10 oliivid ja alamrubriigi 0710 80 59 perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad

ex 0711

Ajutiseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud, v.a alamrubriigi 0711 20 oliivid, alamrubriigi 0711 90 10 perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad ning alamrubriigi 0711 90 30 suhkrumais

ex 0712

Kuivatatud köögivili (tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina), muul viisil töötlemata, v.a alamrubriiki ex 0712 90 05 kuuluvad inimtoiduks kõlbmatud kunstlikult kuuma õhu käes kuivatatud kartulid, alamrubriikidesse 0712 90 11 ja 0712 90 19 kuuluv suhkrumais ning alamrubriiki ex 0712 90 90 kuuluvad oliivid

0804 20 90

Kuivatatud viigimarjad

0806 20

Kuivatatud viinamarjad

ex 0811

Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, ilma suhkru- või muu magusainelisandita, v.a alamrubriiki ex 0811 90 95 kuuluvad külmutatud banaanid

ex 0812

Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud puuviljad, marjad ja pähklid (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud, v.a lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud banaanid, mis kuuluvad alamrubriiki ex 0812 90 98

ex 0813

Kuivatatud puuviljad ja marjad, v.a rubriikide 0801–0806 puuviljad; selle grupi pähklite või kuivatatud puuviljade ja marjade segud, v.a üksnes rubriikidesse 0801 ja 0802 kuuluvatest pähklitest koosnevad pähkli- ja kuivatatud pähklite segud, mis kuuluvad alamrubriikidesse 0813 50 31 ja 0813 50 39

0814 00 00

Tsitrusviljade või meloni (k.a arbuusi) koor, värske, külmutatud, kuivatatud või lühiajaliselt säilitatud soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses

0904 20 10

Kuivatatud paprika, purustamata ja jahvatamata

(b)

ex 0811

Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga

ex 1302 20

Pektiinid pektinaadid ja pektaadid

ex 2001

Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud, v.a:

—

perekonda Capsicum kuuluvate taimede viljad, v.a alamrubriiki 2001 90 20 kuuluvad magus ja mahe paprika ning piment

| — | alamrubriigi 2001 90 30 suhkrumais (Zea mays var. saccharata) |
| --- | --- |

—

alamrubriigi 2001 90 30 suhkrumais (Zea mays var. saccharata)

| — | alamrubriiki 2001 90 40 kuuluvad jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 % massist |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2001 90 40 kuuluvad jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 % massist

| — | alamrubriiki 2001 90 60 kuuluvad palmipungad |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2001 90 60 kuuluvad palmipungad

| — | alamrubriiki 2001 90 65 kuuluvad oliivid |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2001 90 65 kuuluvad oliivid

| — | viinamarjalehed, humalavõrsed jm söödavad taimeosad, mis kuuluvad alamrubriiki ex 2001 90 97 |
| --- | --- |

—

viinamarjalehed, humalavõrsed jm söödavad taimeosad, mis kuuluvad alamrubriiki ex 2001 90 97

2002

Tomatid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta

2003

Seened ja trühvlid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta

ex 2004

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted, v.a alamrubriiki 2004 90 10 kuuluv suhkrumais (Zea mays var. saccharata), alamrubriiki ex 2004 90 30 kuuluvad oliivid ja alamrubriiki 2004 10 91 kuuluvad kartulid, mis on valmistatud või konserveeritud jahu või helvestena

ex 2005

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted, v.a alamrubriiki 2005 70 00 kuuluvad oliivid, alamrubriiki ex 2005 80 00 kuuluv suhkrumais (Zea mays var. saccharata), ja perekonda Capsicum kuuluvate taimede viljad, v.a alamrubriiki 2005 99 10 kuuluvad magus ja mahe paprika ning piment ja alamrubriiki 2005 20 10 kuuluvad kartulid, mis on valmistatud või konserveeritud jahu või helvestena

ex 2006 00

Puuviljad, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad, suhkrus säilitatud (nõrutatud ja kuivanud, glasuuritud või suhkrustatud), v.a rubriiki ex 2006 00 38 ja ex 2006 00 99 kuuluvad suhkrus säilitatud banaanid

ex 2007

Džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja pastad, saadud kuumtöötlemisel, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma, v.a:

| — | alamrubriiki ex 2007 10 kuuluvad homogeenitud tooted banaanidest |
| --- | --- |

—

alamrubriiki ex 2007 10 kuuluvad homogeenitud tooted banaanidest

| — | alamrubriikidesse ex 2007 99 39, ex 2007 99 50 ja ex 2007 99 97 kuuluvad banaanikeedised, -želeed, -marmelaadid, -püreed või -pastad |
| --- | --- |

—

alamrubriikidesse ex 2007 99 39, ex 2007 99 50 ja ex 2007 99 97 kuuluvad banaanikeedised, -želeed, -marmelaadid, -püreed või -pastad

ex 2008

Puuviljad ja marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, mujal nimetamata, suhkru-, muu magusaine- või alkoholilisandiga või ilma, v.a:

| — | alamrubriiki 2008 11 10 kuuluv maapähklivõi |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2008 11 10 kuuluv maapähklivõi

| — | alamrubriiki 2008 91 00 kuuluvad palmipungad |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2008 91 00 kuuluvad palmipungad

| — | alamrubriiki 2008 99 85 kuuluv mais |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2008 99 85 kuuluv mais

| — | alamrubriiki 2008 99 91 kuuluvad jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 % massist |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2008 99 91 kuuluvad jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 % massist

| — | viinamarjalehed, humalavõrsed jm söödavad taimeosad, mis kuuluvad alamrubriiki ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

—

viinamarjalehed, humalavõrsed jm söödavad taimeosad, mis kuuluvad alamrubriiki ex 2008 99 99

| — | alamrubriikidesse ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 ja ex 2008 92 98 kuuluvad segud banaanidest, muul moel valmistatud või konserveeritud |
| --- | --- |

—

alamrubriikidesse ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 ja ex 2008 92 98 kuuluvad segud banaanidest, muul moel valmistatud või konserveeritud

| — | alamrubriikidesse ex 2008 99 49, ex 2008 99 67 ja ex 2008 99 99 kuuluvad muul viisil valmistatud ja konserveeritud banaanid |
| --- | --- |

—

alamrubriikidesse ex 2008 99 49, ex 2008 99 67 ja ex 2008 99 99 kuuluvad muul viisil valmistatud ja konserveeritud banaanid

ex 2009

Kääritamata, alkoholilisandita marjamahlad, puu- ja köögiviljamahlad (v.a alamrubriikidesse 2009 61 ja 2009 69 kuuluvad viinamarjamahl ja viinamarjavirre ning alamrubriiki ex 2009 80 kuuluv banaanimahl), suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

ex 0910

Kuivatatud tüümian

ex 1211

Kuivatatud, tükeldamata, tükeldatud, purustatud või pulbristatud basiilik, meliss, münt, harilik pune (oregano), rosmariin ja salvei

ex 0904

Piprad; perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad kuivatatud, purustatud või jahvatatud viljad, v.a alamrubriiki 0904 20 10 kuuluv paprika

ex220600

Siider

Muudatusettepanek 332

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – XV osa – punkt a – CN-kood 0201 – taanded (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 0201 – Värske või jahutatud veiseliha | 0201 – Värske või jahutatud veiseliha: |
| | — | 0201 10 00 – Rümbad ja poolrümbad |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

0201 – Värske või jahutatud veiseliha

0201 – Värske või jahutatud veiseliha:

—

0201 10 00 – Rümbad ja poolrümbad

| — | 0201 20 – muud kondiga jaotustükid: |
| --- | --- |

—

0201 20 – muud kondiga jaotustükid:

| — | 0201 20 20 – komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid |
| --- | --- |

—

0201 20 20 – komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid

| — | 0201 20 30 – rümpade või poolrümpade eesveerandid |
| --- | --- |

—

0201 20 30 – rümpade või poolrümpade eesveerandid

| — | 0201 20 50 – rümpade või poolrümpade tagaveerandid |
| --- | --- |

—

0201 20 50 – rümpade või poolrümpade tagaveerandid

Muudatusettepanek 351

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa 1 – osa 21 – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a. | Sellist toorpiiritust, mille alkoholisisaldus on väiksem kui 96 mahuprotsenti ja mis säilitab valmistamiseks kasutatud põhiliste toorainete organoleptilised omadused, loetakse etüülalkoholiks punkti 1 tähenduses, tingimusel et pärast edasist töötlemist turustatakse või kasutatakse kõnealust toorpiiritust nagu etüülalkoholi punkti 1 tähenduses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 a.

Muudatusettepanek 333

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – I a osa (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | I a osa: Suhkrusektorit käsitlevad mõisted |
| | 1. | „Valge suhkur” on suhkur, mis ei sisalda maitse-, lõhna-, värvaine- ega muid lisandeid ja mille kuivaine sahharoosisisaldus polarimeetri näidu järgi on vähemalt 99,5 %; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

I a osa: Suhkrusektorit käsitlevad mõisted

1.

| 2. | „toorsuhkur” on suhkur, mis ei sisalda maitse-, lõhna-, värvaine- ega muid lisandeid ja mille kuivaine sahharoosisisaldus polarimeetri näidu järgi on alla 99,5 %; |
| --- | --- |

2.

| 3. | „isoglükoos” on toode, mis on saadud glükoosist või selle polümeeridest ja mille kuivaine fruktoosisisaldus on vähemalt 10 %; |
| --- | --- |

3.

| 4. | „inuliinisiirup” on esmatoode, mis on saadud inuliini või oligofruktooside hüdrolüüsi teel ja mille kuivaine fruktoosisisaldus vabal kujul või sahharoosina on vähemalt 10 % ning mida väljendatakse suhkru/isoglükoosi ekvivalendina. Selleks et vältida turustamispiiranguid nendele toodetele, millel on kiudainest inuliinist tulenev madal magustamisvõime ja millele ei ole määratud inuliinisiirupi kvooti, võib komisjon seda määratlust muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | „kvoodikohane suhkur”, „kvoodikohane isoglükoos” ja „kvoodikohane inuliinisiirup” on suhkru-, isoglükoosi- või inuliinisiirupikogus, mis on toodetud kindlal turustusaastal asjaomase ettevõtja kvoodi piires; |
| --- | --- |

5.

| 6. | „tööstuslik suhkur” on suhkrukogus, mis on toodetud kindlal turustusaastal punktis 5 osutatud koguse ulatuses või sellest rohkem ning mis on ette nähtud artikli 101m lõikes 2 osutatud mis tahes toote tööstuslikuks tootmiseks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | „tööstuslik isoglükoos” ja „tööstuslik inuliinisiirup” on isoglükoosi- või inuliinisiirupikogus, mis on toodetud kindlal turustusaastal ning mis on ette nähtud artikli 101m lõikes 2 osutatud mis tahes toote tööstuslikuks tootmiseks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | „suhkru ülejääk”, „isoglükoosi ülejääk” ja „inuliinisiirupi ülejääk” on suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi kogus, mida konkreetsel turustusaastal on toodetud punktides 5 ja 6 ja 7 osutatud vastavatest kogustest rohkem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | „kvoodikohane suhkrupeet” on kvoodikohaseks suhkruks töödeldud suhkrupeet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | „tarneleping” on müüja ja ettevõtja vahel sõlmitud leping suhkrupeedi tarnimise kohta suhkru tootmiseks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | „majandusharusisene kokkulepe” on üks järgmistest kokkulepetest: |
| --- | --- |

11.

| a) | ELi tasandil enne mis tahes tarnelepingu sõlmimist sõlmitud kokkulepe ühelt poolt grupi riiklike ettevõtjate organisatsioonide ja teiselt poolt grupi riiklike müüjaorganisatsioonide vahel või |
| --- | --- |

a)

ELi tasandil enne mis tahes tarnelepingu sõlmimist sõlmitud kokkulepe ühelt poolt grupi riiklike ettevõtjate organisatsioonide ja teiselt poolt grupi riiklike müüjaorganisatsioonide vahel või

| b) | enne mis tahes tarnelepingu sõlmimist sõlmitud kokkulepe ühelt poolt asjaomase liikmesriigi tunnustatud ettevõtjate või ettevõtjate organisatsiooni ja teiselt poolt asjaomase liikmesriigi tunnustatud müüjaorganisatsiooni vahel; |
| --- | --- |

b)

enne mis tahes tarnelepingu sõlmimist sõlmitud kokkulepe ühelt poolt asjaomase liikmesriigi tunnustatud ettevõtjate või ettevõtjate organisatsiooni ja teiselt poolt asjaomase liikmesriigi tunnustatud müüjaorganisatsiooni vahel;

| c) | punktides a ja b osutatud kokkuleppe puudumisel äriühinguid ja ühistuid käsitlevad õigusaktid, kui need reguleerivad suhkrut tootva äriühingu osanike või liikmete või ühistu liikmete suhkrupeeditarnet; |
| --- | --- |

c)

punktides a ja b osutatud kokkuleppe puudumisel äriühinguid ja ühistuid käsitlevad õigusaktid, kui need reguleerivad suhkrut tootva äriühingu osanike või liikmete või ühistu liikmete suhkrupeeditarnet;

| d) | punktides a ja b osutatud kokkuleppe puudumisel kord, mis kehtis enne mis tahes tarnelepingu sõlmimist, tingimusel et müüjad, kes korda aktsepteerivad, tarnivad vähemalt 60 % kogu tootjate poolt ostetavast suhkrupeedist suhkru tootmiseks ühes või mitmes tehases; |
| --- | --- |

d)

punktides a ja b osutatud kokkuleppe puudumisel kord, mis kehtis enne mis tahes tarnelepingu sõlmimist, tingimusel et müüjad, kes korda aktsepteerivad, tarnivad vähemalt 60 % kogu tootjate poolt ostetavast suhkrupeedist suhkru tootmiseks ühes või mitmes tehases;

| 12. | „täiskoormusega rafineerimistehas” on tootmisüksus: |
| --- | --- |

12.

| — | mille ainsaks tegevuseks on imporditud toor-roosuhkru rafineerimine või |
| --- | --- |

—

mille ainsaks tegevuseks on imporditud toor-roosuhkru rafineerimine või

| — | mis rafineeris turustusaastal 2004/2005 vähemalt 15 000 tonni imporditud toor-roosuhkrut. Käesoleva taande kohaldamisel võetakse Horvaatia puhul arvesse turustusaastat 2007/2008. |
| --- | --- |

—

mis rafineeris turustusaastal 2004/2005 vähemalt 15 000 tonni imporditud toor-roosuhkrut. Käesoleva taande kohaldamisel võetakse Horvaatia puhul arvesse turustusaastat 2007/2008.

Muudatusettepanek 334

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – VIII osa – punkt 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | „Mesi” on looduslik magus aine, mida valmistavad Apis mellifera mesilased taimede nektarist, elusate taimeosade eritistest või elusatest taimeosadest toituvate putukate eritistest, mida mesilased koguvad, muundavad teatavate endast pärit olevate ainetega ühendamise teel, sadestavad, veetustavad ja ladustavad ning jätavad meekärgedesse küpsema ja valmima. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.

„Mesi” on looduslik magus aine, mida valmistavad Apis mellifera mesilased taimede nektarist, elusate taimeosade eritistest või elusatest taimeosadest toituvate putukate eritistest, mida mesilased koguvad, muundavad teatavate endast pärit olevate ainetega ühendamise teel, sadestavad, veetustavad ja ladustavad ning jätavad meekärgedesse küpsema ja valmima.

| 1. | „Mesi” on looduslik magus aine, mida valmistavad Apis mellifera mesilased taimede nektarist, elusate taimeosade eritistest või elusatest taimeosadest toituvate putukate eritistest, mida mesilased koguvad, muundavad teatavate endast pärit olevate ainetega ühendamise teel, sadestavad, veetustavad ja ladustavad ning jätavad meekärgedesse küpsema ja valmima.
  Mesi koosneb peamiselt eri suhkrutest, eelkõige fruktoosist ja glükoosist, ning muudest ainetest nagu orgaanilised happed, ensüümid ja mee kogumisel saadud tahked osakesed, sealhulgas õietolm, kuid ühtki neist ainetest ja osakestest ei saa käsitleda mee koostisosana. |
| --- | --- |

1.

„Mesi” on looduslik magus aine, mida valmistavad Apis mellifera mesilased taimede nektarist, elusate taimeosade eritistest või elusatest taimeosadest toituvate putukate eritistest, mida mesilased koguvad, muundavad teatavate endast pärit olevate ainetega ühendamise teel, sadestavad, veetustavad ja ladustavad ning jätavad meekärgedesse küpsema ja valmima.
  Mesi koosneb peamiselt eri suhkrutest, eelkõige fruktoosist ja glükoosist, ning muudest ainetest nagu orgaanilised happed, ensüümid ja mee kogumisel saadud tahked osakesed, sealhulgas õietolm, kuid ühtki neist ainetest ja osakestest ei saa käsitleda mee koostisosana.

Muudatusettepanek 335

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – VIII osa – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | „Mesindustooted” on mesi, mesilasvaha, mesilaspiim, taruvaik või õietolm. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.

„Mesindustooted” on mesi, mesilasvaha, mesilaspiim, taruvaik või õietolm.

| 2. | „Mesindustooted” on mesi, mesilasvaha, mesilaspiim, taruvaik ja õietolm. |
| --- | --- |

2.

„Mesindustooted” on mesi, mesilasvaha, mesilaspiim, taruvaik ja õietolm.

„Mesilasvaha” on lipiidne looduslik aine, mida saadakse Apis mellifera töömesilaste vahanäärmete eritisest ja kasutatakse meekärgede ehitamisel.

„Mesilaspiim” on looduslik aine, Apis mellifera amm-mesilaste ülalõua- ja neelunäärmete nõre, mis on mõeldud vastsete ja mesilasema toiduks ning millele ei tohi olla lisatud ühtki teist ainet.

„Taruvaik” on teatavatelt taimedelt kogutud ja Apis mellifera töömesilaste töödeldud aine, millele mesilased lisavad oma eritisi (peamiselt vaha ja süljenäärmete nõret), et saada sellest mörti.

„Õietolm” on kompaktne, enam-vähem kerakujuline aine, mida saadakse lillede tolmuterade kokkukleepimisest nektari, süljenõre ja Apis mellifera töömesilaste kolmanda jalapaari mehaanilise tegevuse abil ning mida kogutakse ja kujundatakse õietolmupallideks, mida saab tarusse viia ja seal hoida, ning millele ei tohi olla lisatud ühtki teist ainet.

„Suir” on mesilaste poolt kärjekannudesse paigutatud õietolmupallid, mis tänu ensüümidele ja mikroorganismidele on läbinud teatavad looduslikud protsessid; suir võib olla kaetud meega.

Muudatusettepanek 336

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| III LISA | III LISA |
| ARTIKLIS 7 OSUTATUD RIISI JA SUHKRU STANDARDKVALITEET | ARTIKLIS 7
  JA ARTIKLIS 101 G
  OSUTATUD RIISI JA SUHKRU STANDARDKVALITEET |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

III LISA

III LISA

ARTIKLIS 7 OSUTATUD RIISI JA SUHKRU STANDARDKVALITEET

ARTIKLIS 7
  JA ARTIKLIS 101 G
  OSUTATUD RIISI JA SUHKRU STANDARDKVALITEET

Muudatusettepanek 337

Ettepanek võtta vastu määrus

III a lisa (uus)

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

III a LISA

ARTIKLIS 7 OSUTATUD ELi RÜMPADE KLASSIFITSEERIMISSKAALAD

A:

     

  ELi täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimisskaala

I.
     
  Mõisted

Kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | „rümp” – tapetud looma terve keha pärast veretustamist, siseelundite eemaldamist ja nülgimist; |
| --- | --- |

1.

„rümp” – tapetud looma terve keha pärast veretustamist, siseelundite eemaldamist ja nülgimist;

| 2. | „poolrümp” – toode, mis on saadud punktis 1 osutatud rümba sümmeetrilisel poolitamisel piki kaela-, rinna-, nimme- ja ristluulülide keskkohti ning läbi rinnaku ja vaagnaliiduse keskkoha. |
| --- | --- |

2.

„poolrümp” – toode, mis on saadud punktis 1 osutatud rümba sümmeetrilisel poolitamisel piki kaela-, rinna-, nimme- ja ristluulülide keskkohti ning läbi rinnaku ja vaagnaliiduse keskkoha.

II.
     
  Kategooriad

Täiskasvanud veiste rümbad jagatakse järgmistesse kategooriatesse:

A: kuni kaheaastaste noorte kastreerimata isasloomade rümbad;

B: muude kastreerimata isasloomade rümbad;

C: kastreeritud isasloomade rümbad;

D: poeginud emasloomade rümbad;

E: muude emasloomade rümbad.

III.
     
  Klassifikatsioon

Rümpade klassifitseerimisel hinnatakse järgmist:

| 1. | Lihakus, mis on määratletud järgmiselt:



  Rümba piirkondade, eelkõige selle oluliste osade (taga-, selja- ja abaosa) areng










  Lihakusklass | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| S




  Ekstraklass | Kõik profiilid äärmiselt kumerad; erakordselt hea lihaste areng (topeltlihaselisus) |
| E




  Suurepärane | Kõik rümba piirkonnad kumerad kuni väga kumerad; erakordselt hea lihaste areng |
| U




  Väga hea | Rümba piirkonnad tervikuna ümarad; väga hea lihaste areng |
| R




  Hea | Rümba piirkonnad tervikuna lamedad; hea lihaste areng |
| O




  Keskpärane | Rümba piirkonnad lamedad kuni nõgusad; keskmine lihaste areng |
| P




  Halb | Kõik rümba piirkonnad nõgusad kuni väga nõgusad; nõrk lihaste areng |

1.

Rümba piirkondade, eelkõige selle oluliste osade (taga-, selja- ja abaosa) areng

Lihakusklass

Kirjeldus

S

Ekstraklass

Kõik profiilid äärmiselt kumerad; erakordselt hea lihaste areng (topeltlihaselisus)

E

Suurepärane

Kõik rümba piirkonnad kumerad kuni väga kumerad; erakordselt hea lihaste areng

U

Väga hea

Rümba piirkonnad tervikuna ümarad; väga hea lihaste areng

R

Hea

Rümba piirkonnad tervikuna lamedad; hea lihaste areng

O

Keskpärane

Rümba piirkonnad lamedad kuni nõgusad; keskmine lihaste areng

P

Halb

Kõik rümba piirkonnad nõgusad kuni väga nõgusad; nõrk lihaste areng

| 2. | Rasvasus, mis on määratletud järgmiselt:



  Rasva hulk rümba välispinnal ja rinnaõõnes










  Rasvasusklass | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| 1




  väga õhuke | Ilma rasvakihita või väga õhukese rasvakihiga |
| 2




  õhuke | Õhuke rasvakiht, lihased peaaegu kõikjal nähtavad |
| 3




  keskmine | Lihased peaaegu kõikjal rasvaga kaetud, välja arvatud taga- ja abaosas, õhuke rasvaladestus rinnaõõnes |
| 4




  paks | Lihased rasvaga kaetud, kuid taga- ja abaosas veel osaliselt nähtavad, selgesti nähtavad rasvaladestused rinnaõõnes |
| 5




  väga paks | Kogu rümp rasvaga kaetud; tugevad rasvaladestused rinnaõõnes |

2.

Rasva hulk rümba välispinnal ja rinnaõõnes

Rasvasusklass

Kirjeldus

1

väga õhuke

Ilma rasvakihita või väga õhukese rasvakihiga

2

õhuke

Õhuke rasvakiht, lihased peaaegu kõikjal nähtavad

3

keskmine

Lihased peaaegu kõikjal rasvaga kaetud, välja arvatud taga- ja abaosas, õhuke rasvaladestus rinnaõõnes

4

paks

Lihased rasvaga kaetud, kuid taga- ja abaosas veel osaliselt nähtavad, selgesti nähtavad rasvaladestused rinnaõõnes

5

väga paks

Kogu rümp rasvaga kaetud; tugevad rasvaladestused rinnaõõnes

Liikmesriikidel on lubatud jagada iga punktides 1 ja 2 ette nähtud klass maksimaalselt kolmeks alamklassiks.

IV.
     
  Esitusviis

Rümbad ja poolrümbad esitatakse:

| 1. | ilma pea ja jalgadeta; pea eraldatakse rümbast kuklaluu ja esimese kaelalüli vahelt ning jalad kämblaliigesest või kanna-pöialiigesest; |
| --- | --- |

1.

ilma pea ja jalgadeta; pea eraldatakse rümbast kuklaluu ja esimese kaelalüli vahelt ning jalad kämblaliigesest või kanna-pöialiigesest;

| 2. | ilma rinna- ja kõhuõõneorganiteta, koos neerude, neerurasva ja vaagnarasvaga või ilma nendeta; |
| --- | --- |

2.

ilma rinna- ja kõhuõõneorganiteta, koos neerude, neerurasva ja vaagnarasvaga või ilma nendeta;

| 3. | ilma suguorganite ja nende juurde kuuluvate lihasteta ning emasloomadel ilma udara ja udararasvata; |
| --- | --- |

3.

ilma suguorganite ja nende juurde kuuluvate lihasteta ning emasloomadel ilma udara ja udararasvata;

V.
     
  Klassifitseerimine ja identifitseerimine

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 4 kohaselt tunnustatud tapamajad võtavad meetmeid, et tagada, et kõik sellistes tapamajades tapetud täiskasvanud veiste rümbad või poolrümbad, mis on tähistatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 854/2004 artikli 5 lõikes 2 koostoimes I lisa I jao III peatükiga sätestatud tervisemärgiga, on klassifitseeritud ja identifitseeritud ELi skaala kohaselt.

Enne identifitseerimist märgistamise teel on liikmesriikidel õigus eemaldada rümpadelt või poolrümpadelt välisrasv, kui see on rasvaladestuse tõttu põhjendatav.

B:

     

  ELi searümpade klassifitseerimisskaala

I.
     
  Määratlus

„Rümp” – tapetud sea terve või keskjoont mööda jagatud keha, mis on veretustatud ja puhastatud siseelunditest.

II.
     
  Klassifikatsioon

Rümbad klassifitseeritakse vastavalt nende hinnangulisele tailihasisaldusele ning jagatakse järgmistesse klassidesse:

| Klassid | Tailihasisaldus protsendina rümba massist |
| --- | --- |
| S | vähemalt 60

   (9) |
| E | 55 või rohkem |
| U | vähemalt 50, kuid alla 55 |
| R | vähemalt 45, kuid alla 50 |
| O | vähemalt 40, kuid alla 45 |
| P | alla 40 |

Klassid

Tailihasisaldus protsendina rümba massist

S

vähemalt 60

   (9)

E

55 või rohkem

U

vähemalt 50, kuid alla 55

R

vähemalt 45, kuid alla 50

O

vähemalt 40, kuid alla 45

P

alla 40

III.
     
  Esitusviis

Rümbad esitatakse ilma keele, harjaste, sõrgade, suguorganite, neerurasva, neerude ja vahelihaseta.

IV.
     
  Tailihasisaldus

| 1. | Tailihasisaldust hinnatakse vastavalt komisjoni kinnitatud hindamismeetoditele. Kinnitada võib vaid selliseid hindamismeetodeid, mis põhinevad searümba ühe või mitme anatoomilise osa füüsilisel mõõtmisel ja on statistiliselt tõestatud. Hindamismeetodite kinnitamisel lähtutakse hinnangu vastavusest lubatud maksimaalsele statistilisele veale. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Siiski ei määrata rümpade kaubanduslikku väärtust kindlaks üksnes hinnangulise tailihasisalduse järgi. |
| --- | --- |

2.

V.
     
  Rümpade identifitseerimine

Kui komisjon ei ole ette näinud teisiti, identifitseeritakse klassifitseeritud rümbad neid vastavalt ELi skaalale märgistades.

C:

     

  ELi lambarümpade klassifitseerimisskaala

I.
     
  Määratlus

Seoses mõistetega „rümp” ja „poolrümp” kohaldatakse punktis A.I sätestatud määratlusi.

II.
     
  Kategooriad

Rümbad jagatakse järgmistesse kategooriatesse:

A: alla 12-kuuliste lammaste rümbad;

B: muude lammaste rümbad.

III.
     
  Klassifikatsioon

| 1. | Rümpade klassifitseerimisel kohaldatakse punkti A.III sätteid mutatis mutandis. Siiski asendatakse punktis A.III.1 ning A.III.2 esitatud tabeli 3. ja 4. reas sõna „tagaosa” sõnaga „tagaveerand”. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Erandina punktist 1 võib vähem kui 13 kg kaaluvate tallerümpade puhul komisjon vastu võtta rakendusakte, millega lubatakse liikmesriikidel kasutada klassifitseerimisel järgmisi kriteeriume:









  a) | rümba kaal; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

rümba kaal;

| b) | liha värvus; |
| --- | --- |

b)

liha värvus;

| c) | rasvaladestus. |
| --- | --- |

c)

rasvaladestus.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 162 lõikes 2 ja 3 osutatud menetlust kasutamata.

IV.
     
  Esitusviis

Rümbad ja poolrümbad esitatakse ilma peata (eraldatud esimese kaelalüli vahelt), jalgadeta (eraldatud kämblaliigesest või kanna-pöialiigesest), sabata (eraldatud kuuenda ja seitsmenda sabalüli vahelt), udarata, suguelunditeta, maksata ja sisikonnata. Neerud ja neerurasv kuuluvad rümba juurde.

V.
     
  Rümpade identifitseerimine

Klassifitseeritud rümbad ja poolrümbad identifitseeritakse neid vastavalt ühenduse skaalale märgistades.

Muudatusettepanek 338

Ettepanek võtta vastu määrus

III b lisa (uus)

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

IIIb LISA

ARTIKLIS 101H OSUTATUD SUHKRU, ISOGLÜKOOSI JA INULIINISIIRUPI RIIKLIKUD JA PIIRKONDLIKUD TOOTMISKVOODID

| (tonnides) |
| --- |
| Liikmesriik või piirkond




  (1) | Suhkur




  (2) | Isoglükoos




  (3) | Inuliinisiirup




  (4) |
| Belgia | 676 235,0 | 114 580,2 | 0 |
| Bulgaaria | 0 | 89 198,0 | |
| Tšehhi Vabariik | 372 459,3 | | |
| Taani | 372 383,0 | | |
| Saksamaa | 2 898 255,7 | 56 638,2 | |
| Iirimaa | 0 | | |
| Kreeka | 158 702,0 | 0 | |
| Hispaania | 498 480,2 | 53 810,2 | |
| Prantsusmaa (emamaa) | 3 004 811,15 | | 0 |
| Prantsusmaa ülemeredepartemangud | 432 220,05 | | |
| Itaalia | 508 379,0 | 32 492,5 | |
| Läti | 0 | | |
| Leedu | 90 252,0 | | |
| Ungari | 105 420,0 | 250 265,8 | |
| Madalmaad | 804 888,0 | 0 | 0 |
| Austria | 351 027,4 | | |
| Poola | 1 405 608,1 | 42 861,4 | |
| Portugal (mandriosa) | 0 | 12 500,0 | |
| Assooride autonoomne piirkond | 9 953,0 | | |
| Rumeenia | 104 688,8 | 0 | |
| Sloveenia | 0 | | |
| Slovakkia | 112 319,5 | 68 094,5 | |
| Soome | 80 999,0 | 0 | |
| Rootsi | 293 186,0 | | |
| Ühendkuningriik | 1 056 474,0 | 0 | |
| Horvaatia | p.m. | p.m. | p.m. |
| KOKKU | 13 336 741,2 | 720 440,8 | 0 |

(tonnides)

Liikmesriik või piirkond

(1)

Suhkur

(2)

Isoglükoos

(3)

Inuliinisiirup

(4)

Belgia

676 235,0

114 580,2

0

Bulgaaria

0

89 198,0

Tšehhi Vabariik

372 459,3

Taani

372 383,0

Saksamaa

2 898 255,7

56 638,2

Iirimaa

0

Kreeka

158 702,0

0

Hispaania

498 480,2

53 810,2

Prantsusmaa (emamaa)

3 004 811,15

0

Prantsusmaa ülemeredepartemangud

432 220,05

Itaalia

508 379,0

32 492,5

Läti

0

Leedu

90 252,0

Ungari

105 420,0

250 265,8

Madalmaad

804 888,0

0

0

Austria

351 027,4

Poola

1 405 608,1

42 861,4

Portugal (mandriosa)

0

12 500,0

Assooride autonoomne piirkond

9 953,0

Rumeenia

104 688,8

0

Sloveenia

0

Slovakkia

112 319,5

68 094,5

Soome

80 999,0

0

Rootsi

293 186,0

Ühendkuningriik

1 056 474,0

0

Horvaatia

p.m.

p.m.

p.m.

KOKKU

13 336 741,2

720 440,8

0

Muudatusettepanek 339

Ettepanek võtta vastu määrus

III c lisa (uus)

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

III c LISA

SUHKRU- VÕI ISOGLÜKOOSIKVOOTIDE ÜLEKANDMISE ÜKSIKASJALIKUD EESKIRJAD VASTAVALT ARTIKLILE 101 k

I

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „ettevõtjate ühinemine” – kahe või enama ettevõtja ühinemine üheks ettevõtjaks; |
| --- | --- |

a)

„ettevõtjate ühinemine” – kahe või enama ettevõtja ühinemine üheks ettevõtjaks;

| b) | „ettevõtja võõrandamine” – kvoote omava ettevõtja varade üleandmine või üleminek ühele või mitmele ettevõtjale; |
| --- | --- |

b)

„ettevõtja võõrandamine” – kvoote omava ettevõtja varade üleandmine või üleminek ühele või mitmele ettevõtjale;

| c) | „vabriku võõrandamine” – ühele või mitmele ettevõtjale sellise tehnilise üksuse omandiõiguse üleandmine, milles on kõnealuse toote valmistamiseks vajalik sisseseade, ning mille tulemuseks on võõrandatava ettevõtja tootmise osaline või täielik üleminek; |
| --- | --- |

c)

„vabriku võõrandamine” – ühele või mitmele ettevõtjale sellise tehnilise üksuse omandiõiguse üleandmine, milles on kõnealuse toote valmistamiseks vajalik sisseseade, ning mille tulemuseks on võõrandatava ettevõtja tootmise osaline või täielik üleminek;

| d) | „vabriku rentimine” – sellise tehnilise üksuse rendileping, mille juurde kuulub suhkrutootmiseks vajalik sisseseade, kusjuures rendileping sõlmitakse vabriku tegevust arvestades vähemalt kolmeks järjestikuseks turustusaastaks ettevõtjaga, kes on asutatud kõnealuse vabrikuga samas liikmesriigis, kui vabriku rendile võtnud ettevõtjat võib pärast rendisuhte tekkimist kogu toodangu alusel käsitada ühe suhkrutootmisettevõtjana, kusjuures lepinguosalised kohustuvad lepingut enne kolmanda turustusaasta lõppu mitte lõpetama. |
| --- | --- |

d)

„vabriku rentimine” – sellise tehnilise üksuse rendileping, mille juurde kuulub suhkrutootmiseks vajalik sisseseade, kusjuures rendileping sõlmitakse vabriku tegevust arvestades vähemalt kolmeks järjestikuseks turustusaastaks ettevõtjaga, kes on asutatud kõnealuse vabrikuga samas liikmesriigis, kui vabriku rendile võtnud ettevõtjat võib pärast rendisuhte tekkimist kogu toodangu alusel käsitada ühe suhkrutootmisettevõtjana, kusjuures lepinguosalised kohustuvad lepingut enne kolmanda turustusaasta lõppu mitte lõpetama.

II

| 1. | Suhkrutootmisettevõtjate ühinemise või võõrandamise või suhkruvabrikute võõrandamise korral kohandatakse kvoote järgmiselt, ilma et see piiraks punkti 2 kohaldamist:









  a) | suhkrutootmisettevõtete ühinemise korral eraldab liikmesriik ühinemise tulemusel tekkinud ettevõtjale kvoodi, mis on võrdne enne ühinemist asjaomastele suhkrutootmisettevõtjate eraldatud kvootide summaga; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

suhkrutootmisettevõtete ühinemise korral eraldab liikmesriik ühinemise tulemusel tekkinud ettevõtjale kvoodi, mis on võrdne enne ühinemist asjaomastele suhkrutootmisettevõtjate eraldatud kvootide summaga;

| b) | suhkrutootmisettevõtja võõrandamise korral määrab liikmesriik võõrandatava ettevõtja kvoodi suhkru tootmiseks ülevõtvale ettevõtjale või kui ülevõtvaid ettevõtjaid on mitu, määratakse kvoodid võrdeliselt võõrandatava ettevõtja suhkrutoodangu mahuga; |
| --- | --- |

b)

suhkrutootmisettevõtja võõrandamise korral määrab liikmesriik võõrandatava ettevõtja kvoodi suhkru tootmiseks ülevõtvale ettevõtjale või kui ülevõtvaid ettevõtjaid on mitu, määratakse kvoodid võrdeliselt võõrandatava ettevõtja suhkrutoodangu mahuga;

| c) | suhkruvabriku võõrandamise korral vähendab liikmesriik selle ettevõtja kvooti, kes vabriku omandi võõrandab, ja suurendab kõnealuse vabriku ostnud suhkrutootmisettevõtja või -ettevõtjate kvooti, lisades mahaarvatud koguse võrdeliselt võõrandatud vabriku tootmismahuga. |
| --- | --- |

c)

suhkruvabriku võõrandamise korral vähendab liikmesriik selle ettevõtja kvooti, kes vabriku omandi võõrandab, ja suurendab kõnealuse vabriku ostnud suhkrutootmisettevõtja või -ettevõtjate kvooti, lisades mahaarvatud koguse võrdeliselt võõrandatud vabriku tootmismahuga.

| 2. | Kui osa suhkrupeedi- või suhkrurookasvatajaid, keda otseselt mõjutab mõni punktis 1 osutatud tehing, avaldab selgelt soovi tarnida oma suhkrupeeti või -roogu suhkrutootmisettevõtjatele, kes ei osale kõnealustes tehingutes, võib liikmesriik määrata kvoodi ettevõtjale, kellele tootjad kavatsevad oma suhkrupeedi või -roo tarnida, vastavalt võõrandatava ettevõtja tootmismahule. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui muudel kui punktis 1 osutatud asjaoludel lõpetatakse:









  a) | suhkrutootmisettevõtja tegevus, |
| --- | --- | --- |

3.

a)

suhkrutootmisettevõtja tegevus,

| b) | suhkrutootmisettevõtja ühe või mitme vabriku tegevus. |
| --- | --- |

b)

suhkrutootmisettevõtja ühe või mitme vabriku tegevus.

Liikmesriik võib määrata kõnealuse tegevuse lõpetamisega seotud kvoodid ühele või mitmele suhkrutootmisettevõtjale.

Kui osa tootjaid avaldab selgelt soovi tarnida oma suhkrupeeti või -roogu asjaomasele suhkrutootmisettevõtjale, võib liikmesriik (ka esimese lõigu alapunktis b osutatud juhul) määrata kõnealusele suhkrupeedi või -roo kogusele vastava osa kvoote ettevõtjale, kellele tootjad kavatsevad need tooted tarnida.

| 4. | Artikli 101 lõikes 5 osutatud erandi kasutamise puhul võib kõnealune liikmesriik nõuda, et asjaomased suhkrupeedikasvatajad ja suhkruettevõtjad lisaksid oma majandusharusisestesse kokkulepetesse eritingimused, et kõnealune liikmesriik saaks kohaldada käesoleva jao punkte 2 ja 3. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Suhkrutootmisettevõtjale kuuluva vabriku rentimise korral võib liikmesriik vähendada vabrikut rendile andva ettevõtja kvoote ning määrata kvoodist maha arvatud osa ettevõtjale, kes võtab vabriku rendile suhkru tootmise eesmärgil.



  Kui rendisuhe lõpetatakse I jao punktis d osutatud kolme turustusaasta jooksul, tühistab liikmesriik tagasiulatuvalt vastavalt käesoleva punkti esimesele lõigule kehtestatud kvootide kohandamise alates rendisuhte jõustumise kuupäevast. Kui rendisuhe lõpeb vääramatu jõu tõttu, ei ole liikmesriik kohustatud kohandamist tühistama. |
| --- | --- |

5.

Kui rendisuhe lõpetatakse I jao punktis d osutatud kolme turustusaasta jooksul, tühistab liikmesriik tagasiulatuvalt vastavalt käesoleva punkti esimesele lõigule kehtestatud kvootide kohandamise alates rendisuhte jõustumise kuupäevast. Kui rendisuhe lõpeb vääramatu jõu tõttu, ei ole liikmesriik kohustatud kohandamist tühistama.

| 6. | Kui suhkrutootmisettevõtja ei suuda enam tagada ELi eeskirjadega ettenähtud kohustuste täitmist asjaomaste suhkrupeedi- või suhkrurootootjate suhtes ning kui selle olukorra on kindlaks teinud kõnealuse liikmesriigi asjaomased asutused, võib liikmesriik määrata osa asjaomastest kvootidest üheks või mitmeks turustusaastaks ühele või mitmele suhkrutootmisettevõtjale võrdeliselt üleantava ettevõtja tootmismahuga. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kui liikmesriik on andnud suhkrutootmisettevõtjale hinna- ja turustustagatisi seoses suhkrupeedi töötlemisega etüülalkoholiks, võib liikmesriik kokkuleppel kõnealuse ettevõtja ja asjaomaste suhkrupeedikasvatajatega määrata kõik suhkrutootmiskvoodid või osa neist üheks või mitmeks turustusaastaks ühele või mitmele teisele ettevõtjale. |
| --- | --- |

7.

III

Isoglükoositootmisettevõtjate ühinemise või võõrandamise või isoglükoositootmisvabriku võõrandamise korral võib liikmesriik määrata asjakohased kvoodid isoglükoosi tootmiseks ühele või mitmele ettevõtjale, sõltumata sellest, kas neil on tootmiskvoot.

IV

Vastavalt II ja III jaole võetud meetmed võib jõustada ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | kõigi asjaomaste osapoolte huvisid on arvesse võetud; |
| --- | --- |

a)

kõigi asjaomaste osapoolte huvisid on arvesse võetud;

| b) | asjaomase liikmesriigi arvates parandavad need tõenäoliselt suhkrupeedi, suhkruroo ja suhkrutootmissektori struktuuri; |
| --- | --- |

b)

asjaomase liikmesriigi arvates parandavad need tõenäoliselt suhkrupeedi, suhkruroo ja suhkrutootmissektori struktuuri;

| c) | need on seotud ettevõtjatega, kes on asutatud samal territooriumil, millele on määratud kvoot III b lisas. |
| --- | --- |

c)

need on seotud ettevõtjatega, kes on asutatud samal territooriumil, millele on määratud kvoot III b lisas.

V

Kui ühinemine või üleminek toimub 1. oktoobri ja sellele järgneva aasta 30. aprilli vahel, jõustuvad II ja III jaos nimetatud meetmed jooksval turustusaastal.

Kui ühinemine või võõrandamine toimub 1. mai ja sama aasta 30. septembri vahel, võetakse II ja III jaos nimetatud meetmed järgmisel turustusaastal.

VI

Kui kohaldatakse II ja III jagu, teavitavad liikmesriigid komisjoni kohandatud kvootidest hiljemalt 15 päeva jooksul pärast V jaos osutatud ajavahemike lõppu.

Muudatusettepanek 340

Ettepanek võtta vastu määrus

III d lisa (uus)

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

III d LISA

Artiklis 101 sätestatud suhkrupeedi ostutingimused

I PUNKT

Käesolevas lisas tähendab mõiste „lepinguosalised”:

| a) | suhkrutootmisettevõtjaid (edaspidi „tootjad”); |
| --- | --- |

a)

suhkrutootmisettevõtjaid (edaspidi „tootjad”);

| b) | suhkrupeedimüüjaid (edaspidi „müüjad”). |
| --- | --- |

b)

suhkrupeedimüüjaid (edaspidi „müüjad”).

II PUNKT

| 1. | Tarnelepingud sõlmitakse kindlaksmääratud kvoodikohase suhkrupeedi koguste kohta kirjalikult. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tarnelepingutes täpsustatakse, kas ja millistel tingimustel võib suhkrupeedi lisakogust tarnida. |
| --- | --- |

2.

III PUNKT

| 1. | Tarnelepingutes märgitakse käesoleva määruse artikli 101 lõike 2 a punktis a ja vajadusel punktis b osutatud peedikoguste ostuhinnad. Artikli 101 lõike 2 a punktis a nimetatud koguste puhul ei tohi need hinnad olla madalamad kui käesoleva määruse artikli 101 g lõikes 1 nimetatud kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhind. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tarnelepingutes sätestatakse suhkrupeedile ettenähtud suhkrusisaldus. Lepingud hõlmavad erinevaid suhkrusisaldusi näitavaid ümberarvestusskaalasid ning koefitsiente, mida kasutatakse tarnitud suhkrupeedikoguste ümberarvestamiseks tarnelepingus osutatud suhkrusisalduste vastavate koguste puhul.



  See skaala põhineb erinevatel suhkrusisaldustel ja vastaval saagisel. |
| --- | --- |

2.

See skaala põhineb erinevatel suhkrusisaldustel ja vastaval saagisel.

| 3. | Kui müüja on sõlminud tootjaga käesoleva määruse artikli 101 lõike 2 a punktis a nimetatud suhkrupeedi tarnelepingu, käsitatakse kõiki selle müüja tarneid, mis on ümber arvestatud kooskõlas käesoleva punkti alapunktiga 2, artikli 101 lõike 2 a punkti a alla kuuluvatena, kui need ei ületa lepingus kindlaksmääratud suhkrupeedikogust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kui tootjad toodavad põhikvoodist väiksema koguse suhkrut sellest suhkrupeedist, mille kohta nad on sõlminud külvieelsed tarnelepingud vastavalt artikli 101 lõike 2 a punktile a, jaotavad nad suhkrupeedikoguse, mis vastab tema põhikvoodi ulatuses mis tahes lisatoodangule, müüjate vahel, kellega nad on sõlminud külvieelsed tarnelepingud artikli 101 lõike 2 a punktis a määratletud tähenduses.



  Majandusharusisesed kokkulepped võivad käesolevast sättest kõrvale kalduda. |
| --- | --- |

4.

Majandusharusisesed kokkulepped võivad käesolevast sättest kõrvale kalduda.

IV PUNKT

| 1. | Tarnelepingutes sätestatakse suhkrupeeditarnete järgustamine ja tavapärane kestus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lõikes 1 nimetatud sätted on eelmisel turustusaastal kohaldatud sätted, võttes arvesse tegelikku toodangutaset; majandusharusisesed kokkulepped võivad käesolevast sättest kõrvale kalduda. |
| --- | --- |

2.

V PUNKT

| 1. | Tarnelepingutes sätestatakse suhkrupeedi kogumispunktid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kui müüjad ja tootjad on eelnevaks turustusaastaks tarnelepingu juba sõlminud, jäävad kasutusele kogumispunktid, milles müüja ja tootja on kõnealusel turustusaastal toimuvate tarnete suhtes kokku leppinud. Majandusharusisesed kokkulepped võivad käesolevast sättest kõrvale kalduda. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tarnelepingutes sätestatakse, et laadimiskulud ja kogumispunktidest äraviimise veokulud katab tootja vastavalt erikokkulepetele, mis tuginevad enne eelmist suhkru turustusaastat kehtinud kohalikele eeskirjadele või tavadele. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Taanis, Kreekas, Hispaanias, Iirimaal, Portugalis, Soomes ja Ühendkuningriigis, kus suhkrupeeti tarnitakse tingimuse „vabastatud tehase väravas” alusel, kehtestatakse tarnelepinguga tootjatele kohustus aidata kaasa laadimis- ja veokulude katmisele ja sätestatakse vastav protsendimäär või summa. |
| --- | --- |

4.

VI PUNKT

| 1. | Tarnelepingutes sätestatakse suhkrupeedi vastuvõtupunktid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kui müüjad ja tootjad on eelmiseks turustusaastaks tarnelepingu juba sõlminud, jäävad kasutusele vastuvõtupunktid, milles müüja ja tootja on kõnealusel turustusaastal toimuvate tarnete suhtes kokku leppinud. Majandusharusisesed kokkulepped võivad käesolevast sättest kõrvale kalduda. |
| --- | --- |

2.

VII PUNKT

| 1. | Tarnelepingutes sätestatakse suhkrusisalduse määramine polarimeetri näidu abil. Vastuvõtmisel võetakse suhkrupeedist proov. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Majandusharusisestes kokkulepetes võidakse sätestada, et proovid võetakse muul etapil. Sellisel juhul sätestatakse tarnelepingus parandus suhkrusisalduse languse kompenseerimiseks suhkrupeedi vastuvõtu ja proovivõtmise vahel. |
| --- | --- |

2.

VIII PUNKT

Tarnelepingutes sätestatakse, et brutomass, pakendikaal ja suhkrusisaldus määratakse kindlaks vastavalt ühele järgnevatest toimingutest:

| a) | tootja ja suhkrupeeditootjate kutseorganisatsiooni poolt ühiselt, kui nii on sätestatud majandusharusiseses kokkuleppes; |
| --- | --- |

a)

tootja ja suhkrupeeditootjate kutseorganisatsiooni poolt ühiselt, kui nii on sätestatud majandusharusiseses kokkuleppes;

| b) | tootja poolt suhkrupeedikasvatajate kutseorganisatsiooni järelevalve all; |
| --- | --- |

b)

tootja poolt suhkrupeedikasvatajate kutseorganisatsiooni järelevalve all;

| c) | tootja poolt asjaomase liikmesriigi poolt tunnustatud eksperdi järelevalve all tingimusel, et müüja katab selle kulud. |
| --- | --- |

c)

tootja poolt asjaomase liikmesriigi poolt tunnustatud eksperdi järelevalve all tingimusel, et müüja katab selle kulud.

IX PUNKT

| 1. | Tarnelepingu kohaselt peab tootja täitma kogu tarnitava suhkrupeedikoguse suhtes üht või mitut järgmistest kohustustest:









  a) | tagastama müüjale tarnitud suhkrupeedikogusele vastavad värsked pressimisjäägid tasuta otse tehasest; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

tagastama müüjale tarnitud suhkrupeedikogusele vastavad värsked pressimisjäägid tasuta otse tehasest;

| b) | tagastama müüjale tasuta osa jääke pressitult, kuivatatult või kuivatatud melassina otse tehasest; |
| --- | --- |

b)

tagastama müüjale tasuta osa jääke pressitult, kuivatatult või kuivatatud melassina otse tehasest;

| c) | tagastama müüjale otse tehasest pressitud või kuivatatud pressimisjäägid; sellisel juhul võib tootja nõuda müüjalt pressimise või kuivatamise kulude hüvitamist; |
| --- | --- |

c)

tagastama müüjale otse tehasest pressitud või kuivatatud pressimisjäägid; sellisel juhul võib tootja nõuda müüjalt pressimise või kuivatamise kulude hüvitamist;

| d) | maksma müüjale kompensatsiooni, arvestades kõnealuste pressimisjääkide müügivõimalusi. |
| --- | --- |

d)

maksma müüjale kompensatsiooni, arvestades kõnealuste pressimisjääkide müügivõimalusi.

Kui osa kogu tarnitavast suhkrupeedikogusest käideldakse teisiti, kehtestatakse tarnelepinguga rohkem kui üks esimese alapunktiga ette nähtud kohustusest.

| 2. | Majandusharusisestes kokkulepetes võidakse sätestada, et suhkrupeedi pressimisjäägid tarnitakse muul etapil, kui on osutatud alapunkti 1 alapunktides a, b ja c. |
| --- | --- |

2.

X PUNKT

| 1. | Tarnelepingutes määratakse kindlaks ettemaksete ja suhkrupeedi ostuhinna tasumise tähtajad. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Alapunktis 1 osutatud tähtajad on samad, mis kehtisid eelmisel turustusaastal. Majandusharusisesed kokkulepped võivad käesolevast sättest kõrvale kalduda. |
| --- | --- |

2.

XI PUNKT

Kui tarnelepingutes sätestatakse eeskirjad küsimuste kohta, mida käsitletakse käesolevas lisas, või kui need lepingud sisaldavad muid küsimusi reguleerivaid sätteid, ei tohi nende sätted ja nende toime sattuda vastuollu käesoleva lisaga.

XII PUNKT

| 1. | Käesoleva määruse II lisa osa I a punktis 11 nimetatud majandusharusisestes lepingutes peavad sisalduma sätted vahekohtumenetluse kohta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kui majandusharusisestes kokkulepetes ühenduse, piirkondlikul või kohalikul tasandil sätestatakse eeskirjad, mis käsitlevad käesolevas määruses käsitletud küsimusi või sisaldavad muid küsimusi käsitlevaid sätteid, ei või nende eeskirjade sätted ja toime sattuda vastuollu käesoleva lisaga. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Alapunktis 2 osutatud lepingutes sätestatakse eelkõige:









  a) | eeskirjad, mis käsitlevad müüjatele selliste suhkrupeedikoguste tarnimist, mida tootja otsustab enne külvi osta suhkrutootmiseks kvoodi piires; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

eeskirjad, mis käsitlevad müüjatele selliste suhkrupeedikoguste tarnimist, mida tootja otsustab enne külvi osta suhkrutootmiseks kvoodi piires;

| b) | punkti III alapunktis 4 osutatud jaotamist käsitlevad eeskirjad; |
| --- | --- |

b)

punkti III alapunktis 4 osutatud jaotamist käsitlevad eeskirjad;

| c) | punkti III alapunktis 2 osutatud ümberarvestamisskaala; |
| --- | --- |

c)

punkti III alapunktis 2 osutatud ümberarvestamisskaala;

| d) | eeskirjad, mis käsitlevad toodetavate suhkrupeedisortide seemnete valikut ja tarnimist; |
| --- | --- |

d)

eeskirjad, mis käsitlevad toodetavate suhkrupeedisortide seemnete valikut ja tarnimist;

| e) | tarnitava suhkrupeedi minimaalne suhkrusisaldus; |
| --- | --- |

e)

tarnitava suhkrupeedi minimaalne suhkrusisaldus;

| f) | tootja ja müüjate esindajate vahelise konsultatsiooni tingimused, enne kui on kindlaks määratud suhkrupeedi tarnete alguskuupäev; |
| --- | --- |

f)

tootja ja müüjate esindajate vahelise konsultatsiooni tingimused, enne kui on kindlaks määratud suhkrupeedi tarnete alguskuupäev;

| g) | lisatasude maksmine müüjatele ennetähtaegse või hilinenud tarne eest; |
| --- | --- |

g)

lisatasude maksmine müüjatele ennetähtaegse või hilinenud tarne eest;

| h) | üksikasjad, mis käsitlevad:










  i) | punkti IX lõike 1 punktis b osutatud suhkrupeedi pressimisjääkide kogust; |
| --- | --- | --- |

h)

üksikasjad, mis käsitlevad:

i)

punkti IX lõike 1 punktis b osutatud suhkrupeedi pressimisjääkide kogust;

| ii) | punkti IX, lõike 1 punktis c osutatud hüvitist; |
| --- | --- |

ii)

punkti IX, lõike 1 punktis c osutatud hüvitist;

| iii | punkti IX lõike 1 punktis d osutatud hüvitist; |
| --- | --- |

iii

punkti IX lõike 1 punktis d osutatud hüvitist;

| i) | pressimisjääkide kõrvaldamine müüja poolt; |
| --- | --- |

i)

pressimisjääkide kõrvaldamine müüja poolt;

| j) | ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 101 g lõike 1 kohaldamist, eeskirjad, mis käsitlevad suhkru sekkumishinna ja tegeliku müügihinna vahe jaotamist tootja ja müüjate vahel. |
| --- | --- |

j)

ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 101 g lõike 1 kohaldamist, eeskirjad, mis käsitlevad suhkru sekkumishinna ja tegeliku müügihinna vahe jaotamist tootja ja müüjate vahel.

XIII PUNKT

Kui ei ole sõlmitud majandusharusisest kokkulepet selle kohta, kuidas tuleks jaotada müüjate vahel kvoodi piires suhkru tootmiseks ettenähtud suhkrupeedi kogused, mida suhkrutootja soovib enne külvi osta, võib asjaomane liikmesriik sätestada kõnealuse jaotamise eeskirjad.

Kõnealuste eeskirjadega võib suhkrupeedi müüjatele, kes tavapäraselt tarnivad ühistutele, anda tarneõigused, mida neil ei oleks kõnealustesse ühistutesse kuulumise korral.

Muudatusettepanek 341

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – II osa – punkt 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17 a)„ | Crémant” on kaitstud päritolunimetuse või kolmanda riigi geograafilise tähisega valge või roosa kvaliteetvahuvein, mis on toodetud järgmisi tingimusi järgides: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17 a)„

| a) | viinamarjad on koristatud käsitsi; |
| --- | --- |

a)

viinamarjad on koristatud käsitsi;

| b) | vein on tehtud virdest, mis on saadud tervete või seemneteta viinamarjade pressimisel; 150 kg viinamarjade kohta ei tohi tulla rohkem kui 100 liitrit virret; |
| --- | --- |

b)

vein on tehtud virdest, mis on saadud tervete või seemneteta viinamarjade pressimisel; 150 kg viinamarjade kohta ei tohi tulla rohkem kui 100 liitrit virret;

| c) | maksimaalne vääveldioksiidi sisaldus ei ületa 150 mg/l; |
| --- | --- |

c)

maksimaalne vääveldioksiidi sisaldus ei ületa 150 mg/l;

| d) | suhkrusisaldus on alla 50 g/l; |
| --- | --- |

d)

suhkrusisaldus on alla 50 g/l;

| e) | veinis tekkis süsihappegaas pudelis järelkääritamisel; |
| --- | --- |

e)

veinis tekkis süsihappegaas pudelis järelkääritamisel;

| f) | veini on hoitud ühes ja samas ettevõttes pidevalt kontaktis settega vähemalt üheksa kuud alates kuvee valmistamisest; |
| --- | --- |

f)

veini on hoitud ühes ja samas ettevõttes pidevalt kontaktis settega vähemalt üheksa kuud alates kuvee valmistamisest;

| g) | sete on eraldatud veinist dégorgement-meetodil. |
| --- | --- |

g)

sete on eraldatud veinist dégorgement-meetodil.

Nimetus „Crémant” märgitakse kvaliteetvahuveini sildile koos kaitstud päritolunimetuse või asjaomase kolmanda riigi geograafilise tähisega seotud piiritletud ala aluseks oleva geograafilise üksuse nimega.

Esimese lõigu punkti a ega teist lõiku ei kohaldata tootjate suhtes, kelle nimetust „crémant” sisaldav kaubamärk on registreeritud enne 1. märtsi 1986.

Muudatusettepanek 342

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – III osa – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | Käesolevas osas tähendavad „piimatooted” tooteid, mis on saadud ainult piimast, arvestades, et nende valmistamiseks vajalikke aineid võib lisada juhul, kui neid aineid ei kasutata mõne piima koostisaine täielikuks või osaliseks asendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.

Käesolevas osas tähendavad „piimatooted” tooteid, mis on saadud ainult piimast, arvestades, et nende valmistamiseks vajalikke aineid võib lisada juhul, kui neid aineid ei kasutata mõne piima koostisaine täielikuks või osaliseks asendamiseks.

| 2. | Käesolevas osas tähendavad „piimatooted” tooteid, mis on saadud ainult piimast, arvestades, et nende valmistamiseks vajalikke aineid võib lisada juhul, kui neid aineid ei kasutata mõne piima koostisaine täielikuks või osaliseks asendamiseks. |
| --- | --- |

2.

Käesolevas osas tähendavad „piimatooted” tooteid, mis on saadud ainult piimast, arvestades, et nende valmistamiseks vajalikke aineid võib lisada juhul, kui neid aineid ei kasutata mõne piima koostisaine täielikuks või osaliseks asendamiseks.

Ainult piimatoodetele reserveeritakse:

Ainult piimatoodetele reserveeritakse:

| a) | järgmised kõigil turustusetappidel kasutatavad nimetused: |
| --- | --- |

a)

järgmised kõigil turustusetappidel kasutatavad nimetused:

| a) | järgmised kõigil turustusetappidel kasutatavad nimetused: |
| --- | --- |

a)

järgmised kõigil turustusetappidel kasutatavad nimetused:

| | i) | vadak; |
| --- | --- | --- |

i)

vadak;

| | i) | vadak |
| --- | --- | --- |

i)

vadak

| | ii) | koor; |
| --- | --- | --- |

ii)

koor;

| | ii) | koor |
| --- | --- | --- |

ii)

koor

| | iii) | või; |
| --- | --- | --- |

iii)

või;

| | iii) | või |
| --- | --- | --- |

iii)

või

| | iv) | pett; |
| --- | --- | --- |

iv)

pett;

| | iv) | pett |
| --- | --- | --- |

iv)

pett

| | v) | võiõli; |
| --- | --- | --- |

v)

võiõli;

| | v) | võiõli |
| --- | --- | --- |

v)

võiõli

| | vi) | kaseiinid; |
| --- | --- | --- |

vi)

kaseiinid;

| | vi) | kaseiinid |
| --- | --- | --- |

vi)

kaseiinid

| | vii) | veevaba piimarasv; |
| --- | --- | --- |

vii)

veevaba piimarasv;

| | vii) | veevaba piimarasv |
| --- | --- | --- |

vii)

veevaba piimarasv

| | viii) | juust; |
| --- | --- | --- |

viii)

juust;

| | viii) | juust |
| --- | --- | --- |

viii)

juust

| | ix) | jogurt; |
| --- | --- | --- |

ix)

jogurt;

| | ix) | jogurt |
| --- | --- | --- |

ix)

jogurt

| | x) | keefir; |
| --- | --- | --- |

x)

keefir;

| | x) | keefir |
| --- | --- | --- |

x)

keefir

| | xi) | kumõss; |
| --- | --- | --- |

xi)

kumõss;

| | xi) | kumõss |
| --- | --- | --- |

xi)

kumõss

| | xii) | viili/fil; |
| --- | --- | --- |

xii)

viili/fil;

| | xii) | viili/fil |
| --- | --- | --- |

xii)

viili/fil

| | xiii) | smetana; |
| --- | --- | --- |

xiii)

smetana;

| | xiii) | smetana |
| --- | --- | --- |

xiii)

smetana

| | xiv) | fil; |
| --- | --- | --- |

xiv)

fil;

| | xiv) | fil |
| --- | --- | --- |

xiv)

fil

| | xiv a) | kohupiim |
| --- | --- | --- |

xiv a)

kohupiim

| | xiv b) | hapukoor |
| --- | --- | --- |

xiv b)

hapukoor

| | xiv c) | rjaženka, |
| --- | --- | --- |

xiv c)

rjaženka,

| | xiv d) | rūgušpiens |
| --- | --- | --- |

xiv d)

rūgušpiens

| b) | nimed direktiivi 2000/13/EÜ artiklis 5 määratletud tähenduses, mida tegelikult piimatoodete kohta kasutatakse. |
| --- | --- |

b)

nimed direktiivi 2000/13/EÜ artiklis 5 määratletud tähenduses, mida tegelikult piimatoodete kohta kasutatakse.

| b) | nimed direktiivi 2000/13/EÜ artiklis 5 määratletud tähenduses, mida tegelikult piimatoodete kohta kasutatakse. |
| --- | --- |

b)

nimed direktiivi 2000/13/EÜ artiklis 5 määratletud tähenduses, mida tegelikult piimatoodete kohta kasutatakse.

Muudatusettepanek 343

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa VI – V osa – II jagu

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| II | Mõisted |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

II

Mõisted

| II | Mõisted |
| --- | --- |

II

Mõisted

| 1) | „kodulinnuliha” – inimtoiduks sobiv kodulinnuliha, mis ei ole läbinud mingit töötlust peale külmtöötluse; |
| --- | --- |

1)

„kodulinnuliha” – inimtoiduks sobiv kodulinnuliha, mis ei ole läbinud mingit töötlust peale külmtöötluse;

| 1) | „kodulinnuliha” – inimtoiduks sobiv kodulinnuliha, mis ei ole läbinud mingit töötlust peale külmtöötluse; |
| --- | --- |

1)

„kodulinnuliha” – inimtoiduks sobiv kodulinnuliha, mis ei ole läbinud mingit töötlust peale külmtöötluse;

| 2) | „värske kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mida ei ole kunagi külmutamisega jäigastatud ning mida tuleb kogu aeg hoida temperatuuril, mis ei ole madalam kui -2 oC ega kõrgem kui + 4 oC. Liikmesriigid võivad siiski kehtestada veidi erinevad temperatuurinõuded minimaalse pikkusega ajavahemikuks, mis on vajalik värske kodulinnuliha lõikamiseks ja käitlemiseks jaemüügipoodides või müügipunktide abihoonetes, kui lõikamise ja käitlemise eesmärk on üksnes tarbijale kohapeal müümine; |
| --- | --- |

2)

„värske kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mida ei ole kunagi külmutamisega jäigastatud ning mida tuleb kogu aeg hoida temperatuuril, mis ei ole madalam kui -2 oC ega kõrgem kui + 4 oC. Liikmesriigid võivad siiski kehtestada veidi erinevad temperatuurinõuded minimaalse pikkusega ajavahemikuks, mis on vajalik värske kodulinnuliha lõikamiseks ja käitlemiseks jaemüügipoodides või müügipunktide abihoonetes, kui lõikamise ja käitlemise eesmärk on üksnes tarbijale kohapeal müümine;

| 2) | „värske kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mida ei ole kunagi külmutamisega jäigastatud ning mida tuleb kogu aeg hoida temperatuuril, mis ei ole madalam kui -2 oC ega kõrgem kui + 4 oC. Liikmesriigid võivad siiski kehtestada veidi erinevad temperatuurinõuded minimaalse pikkusega ajavahemikuks, mis on vajalik värske kodulinnuliha lõikamiseks ja käitlemiseks jaemüügipoodides või müügipunktide abihoonetes, kui lõikamise ja käitlemise eesmärk on üksnes tarbijale kohapeal müümine; |
| --- | --- |

2)

„värske kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mida ei ole kunagi külmutamisega jäigastatud ning mida tuleb kogu aeg hoida temperatuuril, mis ei ole madalam kui -2 oC ega kõrgem kui + 4 oC. Liikmesriigid võivad siiski kehtestada veidi erinevad temperatuurinõuded minimaalse pikkusega ajavahemikuks, mis on vajalik värske kodulinnuliha lõikamiseks ja käitlemiseks jaemüügipoodides või müügipunktide abihoonetes, kui lõikamise ja käitlemise eesmärk on üksnes tarbijale kohapeal müümine;

| 3) | „külmutatud kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mis tuleb külmutada nii kiiresti kui võimalik normaalse tapatoimingu piires ning mida ei tohi hoida kõrgemal temperatuuril kui -12 oC; |
| --- | --- |

3)

„külmutatud kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mis tuleb külmutada nii kiiresti kui võimalik normaalse tapatoimingu piires ning mida ei tohi hoida kõrgemal temperatuuril kui -12 oC;

| 3) | „külmutatud kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mis tuleb külmutada nii kiiresti kui võimalik normaalse tapatoimingu piires ning mida ei tohi hoida kõrgemal temperatuuril kui -12 oC; |
| --- | --- |

3)

„külmutatud kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mis tuleb külmutada nii kiiresti kui võimalik normaalse tapatoimingu piires ning mida ei tohi hoida kõrgemal temperatuuril kui -12 oC;

| 4) | „kiirkülmutatud kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mida hoitakse kogu aeg temperatuuril, mis ei ole kõrgem kui –18 oC, millest kõrvalekalded on sätestatud nõukogu direktiivis 89/108/EMÜ; |
| --- | --- |

4)

„kiirkülmutatud kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mida hoitakse kogu aeg temperatuuril, mis ei ole kõrgem kui –18 oC, millest kõrvalekalded on sätestatud nõukogu direktiivis 89/108/EMÜ;

| 4)„ | kiirkülmutatud kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mida hoitakse kogu aeg temperatuuril, mis ei ole kõrgem kui –18 oC, millest kõrvalekalded on sätestatud nõukogu direktiivis 89/108/EMÜ; |
| --- | --- |

4)„

kiirkülmutatud kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mida hoitakse kogu aeg temperatuuril, mis ei ole kõrgem kui –18 oC, millest kõrvalekalded on sätestatud nõukogu direktiivis 89/108/EMÜ;

| 5) | „kodulinnulihast valmistis” – kodulinnuliha, sealhulgas kodulinnuliha, mis on peenestatud, millele on lisatud toidu- või maitseaineid või lisandeid või mida on töödeldud viisil, millest ei piisa lihaskiu sisemise struktuuri muutmiseks; |
| --- | --- |

5)

„kodulinnulihast valmistis” – kodulinnuliha, sealhulgas kodulinnuliha, mis on peenestatud, millele on lisatud toidu- või maitseaineid või lisandeid või mida on töödeldud viisil, millest ei piisa lihaskiu sisemise struktuuri muutmiseks;

| 5) | „kodulinnulihast valmistis” – kodulinnuliha, sealhulgas kodulinnuliha, mis on peenestatud, millele on lisatud toidu- või maitseaineid või lisandeid või mida on töödeldud viisil, millest ei piisa lihaskiu sisemise struktuuri muutmiseks; |
| --- | --- |

5)

„kodulinnulihast valmistis” – kodulinnuliha, sealhulgas kodulinnuliha, mis on peenestatud, millele on lisatud toidu- või maitseaineid või lisandeid või mida on töödeldud viisil, millest ei piisa lihaskiu sisemise struktuuri muutmiseks;

| 6) | „värskest kodulinnulihast valmistis” – kodulinnulihast valmistis, mille valmistamisel on kasutatud värsket kodulinnuliha. |
| --- | --- |

6)

„värskest kodulinnulihast valmistis” – kodulinnulihast valmistis, mille valmistamisel on kasutatud värsket kodulinnuliha.

| 6) | „värskest kodulinnulihast valmistis” – kodulinnulihast valmistis, mille valmistamisel on kasutatud värsket kodulinnuliha. |
| --- | --- |

6)

„värskest kodulinnulihast valmistis” – kodulinnulihast valmistis, mille valmistamisel on kasutatud värsket kodulinnuliha.

Liikmesriigid võivad siiski kehtestada veidi erinevad temperatuurinõuded, mida kohaldatakse minimaalse pikkusega ajavahemiku jooksul ja üksnes sellises ulatuses, mis on vajalik värskest kodulinnulihast valmististe tööstuslikul tootmisel lõikamise ja käitlemise hõlbustamiseks;

Liikmesriigid võivad siiski kehtestada veidi erinevad temperatuurinõuded, mida kohaldatakse minimaalse pikkusega ajavahemiku jooksul ja üksnes sellises ulatuses, mis on vajalik värskest kodulinnulihast valmististe tööstuslikul tootmisel lõikamise ja käitlemise hõlbustamiseks;

| 7) | „kodulinnulihatooted” – määruse (EÜ) nr 853/2004 I lisa punktis 7.1 määratletud lihatooted, mille valmistamisel kasutatakse kodulinnuliha. |
| --- | --- |

7)

„kodulinnulihatooted” – määruse (EÜ) nr 853/2004 I lisa punktis 7.1 määratletud lihatooted, mille valmistamisel kasutatakse kodulinnuliha.

| 7) | „kodulinnulihatooted” – määruse (EÜ) nr 853/2004 I lisa punktis 7.1 määratletud lihatooted, mille valmistamisel kasutatakse kodulinnuliha. |
| --- | --- |

7)

„kodulinnulihatooted” – määruse (EÜ) nr 853/2004 I lisa punktis 7.1 määratletud lihatooted, mille valmistamisel kasutatakse kodulinnuliha.

Kodulinnuliha turustatakse ühes järgmistest seisunditest:

| — | värskelt |
| --- | --- |

—

värskelt

| — | külmutatult |
| --- | --- |

—

külmutatult

| — | kiirkülmutatult |
| --- | --- |

—

kiirkülmutatult

Muudatusettepanek 344

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – Va osa (uus)

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Va osa. Liigi Gallus gallus kanade munad

I.
     
  Reguleerimisala

| 1) | Käesolevat osa kohaldatakse liidus toodetud, kolmandatest riikidest imporditud või liidust eksportimiseks ettenähtud munade turustamisele liidu sees. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Liikmesriigid võivad kehtestada erandeid käesoleva lisa käesolevas osas sätestatud nõuetest, välja arvatud III punkti alapunktis 3 sätestatud nõudest, munade puhul, mille tootja müüb otse lõpptarbijale:









  a) | tootmiskohas või |
| --- | --- | --- |

2)

a)

tootmiskohas või

| b) | kohalikul turul või lävemüüki kasutades asjaomase liikmesriigi tootmispiirkonnas. |
| --- | --- |

b)

kohalikul turul või lävemüüki kasutades asjaomase liikmesriigi tootmispiirkonnas.

Kui tehakse selline erand, peab iga tootja saama valida, kas kohaldada seda erandit või mitte. Kui kõnealust erandit kohaldatakse, ei või kasutada kvaliteedi- ja kaaluklassidesse liigitamist.

Liikmesriik võib vastavalt siseriiklikule õigusele kehtestada määratlused mõistetele „kohalik turg”, „lävemüük” ja „tootmispiirkond”.

II.
     
  Kvaliteedi- ja kaaluklassidesse liigitamine

| 1) | Munad liigitatakse järgmistesse kvaliteediklassidesse:







  — | A-klass ehk värsked munad; |
| --- | --- | --- |

1)

—

A-klass ehk värsked munad;

| — | B-klass. |
| --- | --- |

—

B-klass.

| 2. | A-klassi munad liigitatakse ka kaalu järgi. Kaalu järgi liigitamist ei nõuta siiski munade puhul, mis tarnitakse toiduainetetööstusele ja väljapoole toiduainetetööstust. |
| --- | --- |

2.

| 3. | B-klassi mune tarnitakse ainult toiduainetööstusele ja väljapoole muule tööstusele. |
| --- | --- |

3.

III.
     
  Munade märgistamine

| 1. | A-klassi munad märgistatakse tootjakoodiga.



  B-klassi munad märgistatakse tootjakoodi ja/või mõne muu viitega.




  Liikmesriigid võivad anda sellest nõudest vabastuse B-klassi munade puhul, kui need munad turustatakse üksnes nende territooriumil. |
| --- | --- |

1.

B-klassi munad märgistatakse tootjakoodi ja/või mõne muu viitega.

Liikmesriigid võivad anda sellest nõudest vabastuse B-klassi munade puhul, kui need munad turustatakse üksnes nende territooriumil.

| 2. | Punkti 1 kohane munade märgistamine toimub tootmiskohas või esimeses pakkimiskeskuses, kuhu munad tarnitakse. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Asjaomase liikmesriigi tootmispiirkonna kohalikul turul tootjalt otse lõpptarbijale müüdavad munad märgistatakse vastavalt punktile 1.



  Liikmesriigid võivad kõnealusest nõudest vabastada tootjad, kellel on kuni 50 munakana, tingimusel et müügikohas on märgitud kõnealuse tootja nimi ja aadress. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid võivad kõnealusest nõudest vabastada tootjad, kellel on kuni 50 munakana, tingimusel et müügikohas on märgitud kõnealuse tootja nimi ja aadress.

Muudatusettepanek 345

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – VI osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| VI osa. Võiderasvad | VI osa. Võiderasvad |
| | I. | Müüginimetused |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

VI osa. Võiderasvad

VI osa. Võiderasvad

I.

Kui artiklis 60 märgitud tooted ei vasta lisas kehtestatud nõuetele, ei tohi neid töötlemata kujul lõpptarbijale tarnida või temale üle anda ei otse ega ka restoranide, haiglate, sööklate või teiste samalaadsete asutuste kaudu.

Kui artiklis 60 märgitud tooted ei vasta lisas kehtestatud nõuetele, ei tohi neid töötlemata kujul lõpptarbijale tarnida või temale üle anda ei otse ega ka restoranide, haiglate, sööklate või teiste samalaadsete asutuste kaudu.

Nende toodete müüginimetused on esitatud käesolevas osas.

Nende toodete müüginimetused on esitatud käesolevas osas.

Allpool esitatud müüginimetusi kasutatakse üksnes toodete kohta, mis kuuluvad järgmiste CN-koodide alla ja mille rasvasisaldus on vähemalt 10 %, kuid mitte üle 90 % massist:

Allpool esitatud müüginimetusi kasutatakse üksnes toodete kohta, mis kuuluvad järgmiste CN-koodide alla ja mille rasvasisaldus on vähemalt 10 %, kuid mitte üle 90 % massist:

| a) | piimarasvad, mille CN-kood on 0405 ja ex 2106; |
| --- | --- |

a)

piimarasvad, mille CN-kood on 0405 ja ex 2106;

| a) | piimarasvad, mille CN-kood on 0405 ja ex 2106; |
| --- | --- |

a)

piimarasvad, mille CN-kood on 0405 ja ex 2106;

| b) | rasvad, mille CN-kood on ex 1517; |
| --- | --- |

b)

rasvad, mille CN-kood on ex 1517;

| b) | rasvad, mille CN-kood on ex 1517; |
| --- | --- |

b)

rasvad, mille CN-kood on ex 1517;

| c) | rasvad, mis koosnevad taimse ja/või loomse päritoluga toodetest, mille CN-kood on ex 1517 ja ex 2106. |
| --- | --- |

c)

rasvad, mis koosnevad taimse ja/või loomse päritoluga toodetest, mille CN-kood on ex 1517 ja ex 2106.

| c) | rasvad, mis koosnevad taimse ja/või loomse päritoluga toodetest, mille CN-kood on ex 1517 ja ex 2106. |
| --- | --- |

c)

rasvad, mis koosnevad taimse ja/või loomse päritoluga toodetest, mille CN-kood on ex 1517 ja ex 2106.

Rasvasisaldus peab soola arvestamata olema vähemalt kaks kolmandikku nende toodete kuivainest.

Rasvasisaldus peab soola arvestamata olema vähemalt kaks kolmandikku nende toodete kuivainest.

Neid müüginimetusi kohaldatakse üksnes toodete suhtes, mis on 20 oC juures tahked ja sobivad kasutamiseks võidena.

Neid müüginimetusi kohaldatakse üksnes toodete suhtes, mis on 20 oC juures tahked ja sobivad kasutamiseks võidena.

Neid määratlusi ei kohaldata:

Neid määratlusi ei kohaldata:

| a) | selliste toodete nimetuse suhtes, mille eripära on traditsioonilisest kasutusest teada, ja/või kui nimetus iseloomustab selgelt toote eripära; |
| --- | --- |

a)

selliste toodete nimetuse suhtes, mille eripära on traditsioonilisest kasutusest teada, ja/või kui nimetus iseloomustab selgelt toote eripära;

| a) | selliste toodete nimetuse suhtes, mille eripära on traditsioonilisest kasutusest teada, ja/või kui nimetus iseloomustab selgelt toote eripära; |
| --- | --- |

a)

selliste toodete nimetuse suhtes, mille eripära on traditsioonilisest kasutusest teada, ja/või kui nimetus iseloomustab selgelt toote eripära;

| b) | kontsentreeritud toodete suhtes (või, margariin, rasvasegu), mille rasvasisaldus on vähemalt 90 %. |
| --- | --- |

b)

kontsentreeritud toodete suhtes (või, margariin, rasvasegu), mille rasvasisaldus on vähemalt 90 %.

| b) | kontsentreeritud toodete suhtes (või, margariin, rasvasegu), mille rasvasisaldus on vähemalt 90 %. |
| --- | --- |

b)

kontsentreeritud toodete suhtes (või, margariin, rasvasegu), mille rasvasisaldus on vähemalt 90 %.

| II. | Mõisted |
| --- | --- |

II.

| 1. | Kui toode on saadud vahetult piimast või koorest, võib koos käesoleva lisa liite A osa punktis 1 sätestatud mõistega „või” kasutada mõistet „traditsiooniline”.



  Käesolevas punktis tähendab mõiste „koor” piimast saadud toodet, mis kujutab endast vähemalt 10 % piimarasvasisaldusega õli-vees-tüüpi emulsiooni. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas punktis tähendab mõiste „koor” piimast saadud toodet, mis kujutab endast vähemalt 10 % piimarasvasisaldusega õli-vees-tüüpi emulsiooni.

| 2. | Käesoleva lisa liites osutatud toodete kohta ei tohi kasutada mõisteid, millega märgitakse, vihjatakse või viidatakse rasvasisaldusele, mis on erinev kõnealuses liites osutatud rasvasisaldustest. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Erandina punktist 2 võib lisaks:









  a) | mõistet „vähendatud rasvasisaldusega” kasutada käesoleva lisa liites nimetatud toodete puhul, mille rasvasisaldus on suurem kui 41 %, kuid väiksem kui 62 %; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

mõistet „vähendatud rasvasisaldusega” kasutada käesoleva lisa liites nimetatud toodete puhul, mille rasvasisaldus on suurem kui 41 %, kuid väiksem kui 62 %;

| b) | mõistet „väherasvane” või „madala rasvasusega” kasutada käesoleva lisa liites nimetatud toodete puhul, mille rasvasisaldus on kuni 41 %. |
| --- | --- |

b)

mõistet „väherasvane” või „madala rasvasusega” kasutada käesoleva lisa liites nimetatud toodete puhul, mille rasvasisaldus on kuni 41 %.

Mõisteid „vähendatud rasvasisaldusega”, „madala rasvasisaldusega” ja „väherasvane” võib kasutada ka käesoleva lisa liites kasutatud vastavate mõistete „kolmveerandrasvane” ja „poolrasvane” asemel.

Muudatusettepanek 346

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| VII LISA | VII LISA |
| ARTIKLIS 62 OSUTATUD VEINIVALMISTUSTAVAD | ARTIKLIS 62 OSUTATUD VEINIVALMISTUSTAVAD |
| I osa | I osa |
| Rikastamine, hapestamine ja hapetustamine teatavates viinamarjakasvatusvööndites | Rikastamine, hapestamine ja hapetustamine teatavates viinamarjakasvatusvööndites |
| [...] | [...] |
| C. | Hapestamine ja hapetustamine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

VII LISA

VII LISA

ARTIKLIS 62 OSUTATUD VEINIVALMISTUSTAVAD

ARTIKLIS 62 OSUTATUD VEINIVALMISTUSTAVAD

I osa

I osa

Rikastamine, hapestamine ja hapetustamine teatavates viinamarjakasvatusvööndites

Rikastamine, hapestamine ja hapetustamine teatavates viinamarjakasvatusvööndites

[...]

[...]

C.

Hapestamine ja hapetustamine

| C. | Hapestamine ja hapetustamine |
| --- | --- |

C.

Hapestamine ja hapetustamine

| 1. | Värskeid viinamarju, viinamarjavirret, käärivat viinamarjavirret, käärivat toorveini ja veini võib töödelda järgmiselt: |
| --- | --- |

1.

Värskeid viinamarju, viinamarjavirret, käärivat viinamarjavirret, käärivat toorveini ja veini võib töödelda järgmiselt:

| 1. | Värskeid viinamarju, viinamarjavirret, käärivat viinamarjavirret, käärivat toorveini ja veini võib töödelda järgmiselt: |
| --- | --- |

1.

Värskeid viinamarju, viinamarjavirret, käärivat viinamarjavirret, käärivat toorveini ja veini võib töödelda järgmiselt:

| a) | hapetustamine viinamarjakasvatusvööndites A, B ja C I; |
| --- | --- |

a)

hapetustamine viinamarjakasvatusvööndites A, B ja C I;

| a) | hapetustamine viinamarjakasvatusvööndites A, B ja C I; |
| --- | --- |

a)

hapetustamine viinamarjakasvatusvööndites A, B ja C I;

| b) | hapestamine ja hapetustamine viinamarjakasvatusvööndites C I, C II ja C III a, piiramata käesoleva osa punkti 7 kohaldamist; või |
| --- | --- |

b)

hapestamine ja hapetustamine viinamarjakasvatusvööndites C I, C II ja C III a, piiramata käesoleva osa punkti 7 kohaldamist; või

| b) | hapestamine ja hapetustamine viinamarjakasvatusvööndites C I, C II ja C III a, piiramata käesoleva osa punkti 7 kohaldamist; või |
| --- | --- |

b)

hapestamine ja hapetustamine viinamarjakasvatusvööndites C I, C II ja C III a, piiramata käesoleva osa punkti 7 kohaldamist; või

| c) | hapestamine viinamarjakasvatusvööndis C III b. |
| --- | --- |

c)

hapestamine viinamarjakasvatusvööndis C III b.

| c) | hapestamine viinamarjakasvatusvööndis C III b. |
| --- | --- |

c)

hapestamine viinamarjakasvatusvööndis C III b.

| 2. | Punktis 1 osutatud saadusi, välja arvatud veini, võib hapestada ainult piirini, mis liitri kohta väljendub 1,50 g grammini liitri kohta viinhappes väljendatuna või 20 milliekvivalendini. |
| --- | --- |

2.

Punktis 1 osutatud saadusi, välja arvatud veini, võib hapestada ainult piirini, mis liitri kohta väljendub 1,50 g grammini liitri kohta viinhappes väljendatuna või 20 milliekvivalendini.

| 2. | Punktis 1 osutatud saadusi, välja arvatud veini, võib hapestada ainult piirini, mis liitri kohta väljendub 1,50 g grammini liitri kohta viinhappes väljendatuna või 20 milliekvivalendini. |
| --- | --- |

2.

Punktis 1 osutatud saadusi, välja arvatud veini, võib hapestada ainult piirini, mis liitri kohta väljendub 1,50 g grammini liitri kohta viinhappes väljendatuna või 20 milliekvivalendini.

| 3. | Veine võib hapestada ainult 2,50 grammini liitri kohta viinhappes väljendatuna või 33,3 milliekvivalendini. |
| --- | --- |

3.

Veine võib hapestada ainult 2,50 grammini liitri kohta viinhappes väljendatuna või 33,3 milliekvivalendini.

| 3. | Veine võib hapestada ainult 2,50 grammini liitri kohta viinhappes väljendatuna või 33,3 milliekvivalendini. |
| --- | --- |

3.

Veine võib hapestada ainult 2,50 grammini liitri kohta viinhappes väljendatuna või 33,3 milliekvivalendini.

| 4. | Veine võib hapetustada ainult 1 grammini liitri kohta viinhappes väljendatuna või 13,3 milliekvivalendini liitri kohta. |
| --- | --- |

4.

Veine võib hapetustada ainult 1 grammini liitri kohta viinhappes väljendatuna või 13,3 milliekvivalendini liitri kohta.

| 4. | Veine võib hapetustada ainult 1 grammini liitri kohta viinhappes väljendatuna või 13,3 milliekvivalendini liitri kohta. |
| --- | --- |

4.

Veine võib hapetustada ainult 1 grammini liitri kohta viinhappes väljendatuna või 13,3 milliekvivalendini liitri kohta.

| 5. | Kontsentreerimiseks määratud viinamarjavirret võib hapetustada osaliselt. |
| --- | --- |

5.

Kontsentreerimiseks määratud viinamarjavirret võib hapetustada osaliselt.

| 5. | Kontsentreerimiseks määratud viinamarjavirret võib hapetustada osaliselt. |
| --- | --- |

5.

Kontsentreerimiseks määratud viinamarjavirret võib hapetustada osaliselt.

| 6. | Olenemata punktist 1 võivad liikmesriigid erandlike ilmastikutingimustega aastatel viinamarjakasvatusvööndites A ja B lubada punktis 1 osutatud saaduste hapestamist käesoleva osa punktides 2 ja 3 osutatud tingimustel. |
| --- | --- |

6.

Olenemata punktist 1 võivad liikmesriigid erandlike ilmastikutingimustega aastatel viinamarjakasvatusvööndites A ja B lubada punktis 1 osutatud saaduste hapestamist käesoleva osa punktides 2 ja 3 osutatud tingimustel.

| 6. | Olenemata punktist 1 võivad liikmesriigid erandlike ilmastikutingimustega aastatel viinamarjakasvatusvööndites A ja B lubada punktis 1 osutatud saaduste hapestamist käesoleva osa punktides 2 ja 3 osutatud tingimustel. |
| --- | --- |

6.

Olenemata punktist 1 võivad liikmesriigid erandlike ilmastikutingimustega aastatel viinamarjakasvatusvööndites A ja B lubada punktis 1 osutatud saaduste hapestamist käesoleva osa punktides 2 ja 3 osutatud tingimustel.

| 7. | Ühe ja sama saaduse hapestamine ja rikastamine, välja arvatud
  komisjoni poolt delegeeritud õigusaktidega artikli 59 lõike 1
  kohaselt vastu võetavate erandite korral, ning hapestamine ja hapetustamine ei ole koos lubatud |
| --- | --- |

7.

Ühe ja sama saaduse hapestamine ja rikastamine, välja arvatud
  komisjoni poolt delegeeritud õigusaktidega artikli 59 lõike 1
  kohaselt vastu võetavate erandite korral, ning hapestamine ja hapetustamine ei ole koos lubatud

| 7. | Ühe ja sama saaduse hapestamine ja rikastamine, välja arvatud
  artikli 62 lõikes 2 osutatud menetluse
  kohaselt vastu võetavate erandite korral, ning hapestamine ja hapetustamine ei ole koos lubatud. |
| --- | --- |

7.

Ühe ja sama saaduse hapestamine ja rikastamine, välja arvatud
  artikli 62 lõikes 2 osutatud menetluse
  kohaselt vastu võetavate erandite korral, ning hapestamine ja hapetustamine ei ole koos lubatud.

| D. | Töötlemine |
| --- | --- |

D.

Töötlemine

| D. | Töötlemine |
| --- | --- |

D.

Töötlemine

| 1. | Punktides B ja C nimetatud menetlused, välja arvatud veini hapestamine ja hapetustamine, on lubatud üksnes siis, kui seda tehakse
  tingimuste alusel, mille komisjon määrab kindlaks delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 59 lõikele 1
  samal ajal, kui värsketest viinamarjadest, viinamarjavirdest, käärivast viinamarjavirdest või käärivast toorveinist tehakse vein või muu otsetarbimiseks mõeldud veinisektori jook, välja arvatud vahuvein või gaseeritud vahuvein, ja kui seda tehakse viinamarjakasvatusvööndis, kus kasutatud värsked viinamarjad on korjatud. |
| --- | --- |

1.

Punktides B ja C nimetatud menetlused, välja arvatud veini hapestamine ja hapetustamine, on lubatud üksnes siis, kui seda tehakse
  tingimuste alusel, mille komisjon määrab kindlaks delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 59 lõikele 1
  samal ajal, kui värsketest viinamarjadest, viinamarjavirdest, käärivast viinamarjavirdest või käärivast toorveinist tehakse vein või muu otsetarbimiseks mõeldud veinisektori jook, välja arvatud vahuvein või gaseeritud vahuvein, ja kui seda tehakse viinamarjakasvatusvööndis, kus kasutatud värsked viinamarjad on korjatud.

| 1. | Punktides B ja C nimetatud menetlused, välja arvatud veini hapestamine ja hapetustamine, on lubatud üksnes siis, kui seda tehakse samal ajal, kui värsketest viinamarjadest, viinamarjavirdest, käärivast viinamarjavirdest või käärivast toorveinist tehakse vein või muu otsetarbimiseks mõeldud veinisektori jook, välja arvatud vahuvein või gaseeritud vahuvein, ja kui seda tehakse viinamarjakasvatusvööndis, kus kasutatud värsked viinamarjad on korjatud. |
| --- | --- |

1.

Punktides B ja C nimetatud menetlused, välja arvatud veini hapestamine ja hapetustamine, on lubatud üksnes siis, kui seda tehakse samal ajal, kui värsketest viinamarjadest, viinamarjavirdest, käärivast viinamarjavirdest või käärivast toorveinist tehakse vein või muu otsetarbimiseks mõeldud veinisektori jook, välja arvatud vahuvein või gaseeritud vahuvein, ja kui seda tehakse viinamarjakasvatusvööndis, kus kasutatud värsked viinamarjad on korjatud.

| 2. | Veinide kontsentreerimine toimub samas viinamarjakasvatusvööndis, kus kasutatud värsked viinamarjad on korjatud. |
| --- | --- |

2.

Veinide kontsentreerimine toimub samas viinamarjakasvatusvööndis, kus kasutatud värsked viinamarjad on korjatud.

| 2. | Veinide kontsentreerimine toimub samas viinamarjakasvatusvööndis, kus kasutatud värsked viinamarjad on korjatud. |
| --- | --- |

2.

Veinide kontsentreerimine toimub samas viinamarjakasvatusvööndis, kus kasutatud värsked viinamarjad on korjatud.

| 3. | Veinide hapestamine ja hapetustamine toimub ainult veinivalmistamisettevõttes ja viinamarjakasvatusvööndis, kus kõnealuse veini valmistamiseks kasutatud viinamarjad on korjatud. |
| --- | --- |

3.

Veinide hapestamine ja hapetustamine toimub ainult veinivalmistamisettevõttes ja viinamarjakasvatusvööndis, kus kõnealuse veini valmistamiseks kasutatud viinamarjad on korjatud.

| 3. | Veinide hapestamine ja hapetustamine toimub ainult veinivalmistamisettevõttes ja viinamarjakasvatusvööndis, kus kõnealuse veini valmistamiseks kasutatud viinamarjad on korjatud. |
| --- | --- |

3.

Veinide hapestamine ja hapetustamine toimub ainult veinivalmistamisettevõttes ja viinamarjakasvatusvööndis, kus kõnealuse veini valmistamiseks kasutatud viinamarjad on korjatud.

| 4. | Igast punktis 1, 2 ja 3 viidatud menetlusest tuleb teatada pädevatele asutustele. Sama nõuet kohaldatakse kontsentreeritud viinamarjavirde, puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde ja sahharoosi koguste suhtes, mida seoses oma ettevõtlustegevusega valdavad füüsilised või juriidilised isikud või isikute rühmad, eelkõige tootjad, villijad, töötlejad ja hulgikauplejad
  , kelle komisjon määrab kindlaks delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 59 lõikele 1,
  ning seda kohaldatakse samal ajal ja samas kohas kui värskete viinamarjade, viinamarjavirde, kääriva viinamarjavirde ja vaadiveini suhtes. Nende koguste teatamise võib asendada sissekandega kauba saabumise ja varude kasutamise registris. |
| --- | --- |

4.

Igast punktis 1, 2 ja 3 viidatud menetlusest tuleb teatada pädevatele asutustele. Sama nõuet kohaldatakse kontsentreeritud viinamarjavirde, puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde ja sahharoosi koguste suhtes, mida seoses oma ettevõtlustegevusega valdavad füüsilised või juriidilised isikud või isikute rühmad, eelkõige tootjad, villijad, töötlejad ja hulgikauplejad
  , kelle komisjon määrab kindlaks delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 59 lõikele 1,
  ning seda kohaldatakse samal ajal ja samas kohas kui värskete viinamarjade, viinamarjavirde, kääriva viinamarjavirde ja vaadiveini suhtes. Nende koguste teatamise võib asendada sissekandega kauba saabumise ja varude kasutamise registris.

| 4. | Igast punktis 1, 2 ja 3 viidatud menetlusest tuleb teatada pädevatele asutustele. Sama nõuet kohaldatakse kontsentreeritud viinamarjavirde, puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde ja sahharoosi koguste suhtes, mida seoses oma ettevõtlustegevusega valdavad füüsilised või juriidilised isikud või isikute rühmad, eelkõige tootjad, villijad, töötlejad ja hulgikauplejad ning seda kohaldatakse samal ajal ja samas kohas kui värskete viinamarjade, viinamarjavirde, kääriva viinamarjavirde ja vaadiveini suhtes. Nende koguste teatamise võib asendada sissekandega kauba saabumise ja varude kasutamise registris. |
| --- | --- |

4.

Igast punktis 1, 2 ja 3 viidatud menetlusest tuleb teatada pädevatele asutustele. Sama nõuet kohaldatakse kontsentreeritud viinamarjavirde, puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde ja sahharoosi koguste suhtes, mida seoses oma ettevõtlustegevusega valdavad füüsilised või juriidilised isikud või isikute rühmad, eelkõige tootjad, villijad, töötlejad ja hulgikauplejad ning seda kohaldatakse samal ajal ja samas kohas kui värskete viinamarjade, viinamarjavirde, kääriva viinamarjavirde ja vaadiveini suhtes. Nende koguste teatamise võib asendada sissekandega kauba saabumise ja varude kasutamise registris.

| 5. | Iga punktis B ja C osutatud menetlus kajastatakse vastavalt artiklis 103 sätestatud saatedokumendis, mille alusel need menetlused läbinud tooted ringlusse lubatakse. |
| --- | --- |

5.

Iga punktis B ja C osutatud menetlus kajastatakse vastavalt artiklis 103 sätestatud saatedokumendis, mille alusel need menetlused läbinud tooted ringlusse lubatakse.

| 5. | Iga punktis B ja C osutatud menetlus kajastatakse vastavalt artiklis 103 sätestatud saatedokumendis, mille alusel need menetlused läbinud tooted ringlusse lubatakse. |
| --- | --- |

5.

Iga punktis B ja C osutatud menetlus kajastatakse vastavalt artiklis 103 sätestatud saatedokumendis, mille alusel need menetlused läbinud tooted ringlusse lubatakse.

| 6. | Neid menetlusi, välja arvatud erakordsete ilmastikutingimustega põhjendatud erandjuhtudel, ei tohi kasutada: |
| --- | --- |

6.

Neid menetlusi, välja arvatud erakordsete ilmastikutingimustega põhjendatud erandjuhtudel, ei tohi kasutada:

| 6. | Neid menetlusi, välja arvatud erakordsete ilmastikutingimustega põhjendatud erandjuhtudel, ei tohi kasutada: |
| --- | --- |

6.

Neid menetlusi, välja arvatud erakordsete ilmastikutingimustega põhjendatud erandjuhtudel, ei tohi kasutada:

| a) | viinamarjakasvatusvööndis C pärast 1. jaanuari; |
| --- | --- |

a)

viinamarjakasvatusvööndis C pärast 1. jaanuari;

| a) | viinamarjakasvatusvööndis C pärast 1. jaanuari; |
| --- | --- |

a)

viinamarjakasvatusvööndis C pärast 1. jaanuari;

| b) | viinamarjakasvatusvööndites A ja B pärast 16. märtsi, ja neid menetlusi viiakse läbi üksnes saadustega, mis on valmistatud vahetult enne neid kuupäevi korjatud viinamarjasaagist.. |
| --- | --- |

b)

viinamarjakasvatusvööndites A ja B pärast 16. märtsi, ja neid menetlusi viiakse läbi üksnes saadustega, mis on valmistatud vahetult enne neid kuupäevi korjatud viinamarjasaagist..

| b) | viinamarjakasvatusvööndites A ja B pärast 16. märtsi, ja neid menetlusi viiakse läbi üksnes saadustega, mis on valmistatud vahetult enne neid kuupäevi korjatud viinamarjasaagist. |
| --- | --- |

b)

viinamarjakasvatusvööndites A ja B pärast 16. märtsi, ja neid menetlusi viiakse läbi üksnes saadustega, mis on valmistatud vahetult enne neid kuupäevi korjatud viinamarjasaagist.

| 7. | Olenemata punktist 6 võib kontsentreerimine jahutamise teel ning hapestamine ja hapetustamine siiski toimuda aastaringselt. |
| --- | --- |

7.

Olenemata punktist 6 võib kontsentreerimine jahutamise teel ning hapestamine ja hapetustamine siiski toimuda aastaringselt.

| 7. | Olenemata punktist 6 võib kontsentreerimine jahutamise teel ning hapestamine ja hapetustamine siiski toimuda aastaringselt. |
| --- | --- |

7.

Olenemata punktist 6 võib kontsentreerimine jahutamise teel ning hapestamine ja hapetustamine siiski toimuda aastaringselt.

Muudatusettepanek 347

Ettepanek võtta vastu määrus

VIIa lisa (uus)

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

VII a LISA

VABALT VALITAVAD VABATAHTLIKUD MÄRKED

| Tooteliik




  (kombineeritud nomenklatuuri viide) | Vabalt valitav vabatahtlik märge | Õigusakt, milles on sätestatud mõiste ja selle kasutamise tingimused |
| --- | --- | --- |
| linnuliha




  (CN-kood 0207, CN-kood 0210) | söödetud | Määruse (EÜ) nr 543/2008 artikkel 11 |
| | ekstensiivne seespidamine (lindlas pidamine) | |
| | vabapidamine | |
| | traditsiooniline vabapidamine | |
| | tapavanus | |
| | tapavanus nuumamisaeg | |
| munad




  (CN-kood 0407) | värsked | Määruse (EÜ) nr 589/2008 artikkel 12 |
| | ekstra või eriti värske | Määruse (EÜ) nr 589/2008 artikkel 14 |
| | munakanade söötmisviisi märkimine | Määruse (EÜ) nr 589/2008 artikkel 15 |
| mesi




  (CN-kood 0409) | õied või taimed, millelt mesi on saadud | Direktiivi 2001/110/EÜ artikkel 2 |
| | piirkond, kust toode on pärit | |
| | koht, kust toode on pärit | |
| | konkreetsed kvaliteedinõuded | |
| oliiviõli




  (CN-kood 1509) | esimene külmpressimine | Määruse (EÜ) nr 1019/2002 artikkel 5 |
| | külmekstraheerimine | |
| | happesus | |
| | terav | |
| | puuviljaline: küps või roheline | |
| | mõru | |
| | intensiivne | |
| | keskmine | |
| | kerge | |
| | tasakaalus | |
| | mahe õli | |
| piim ja piimatooted




  (CN-kood 04) | traditsiooniline või | Määrus (EÜ) nr [ühtse turukorralduse määrus], VI lisa, VI osa |
| võiderasvad




  (CN-kood 0405 ja ex 2106, CN-kood ex 1517, CN-kood ex 1517 ja ex 2106) | lahja | Määrus (EÜ) nr [ühtse turukorralduse määrus], VI lisa, VI osa |
| | kerge | |
| | madala rasvasusega | |

Tooteliik

(kombineeritud nomenklatuuri viide)

Vabalt valitav vabatahtlik märge

Õigusakt, milles on sätestatud mõiste ja selle kasutamise tingimused

linnuliha

(CN-kood 0207, CN-kood 0210)

söödetud

Määruse (EÜ) nr 543/2008 artikkel 11

ekstensiivne seespidamine (lindlas pidamine)

vabapidamine

traditsiooniline vabapidamine

tapavanus

tapavanus nuumamisaeg

munad

(CN-kood 0407)

värsked

Määruse (EÜ) nr 589/2008 artikkel 12

ekstra või eriti värske

Määruse (EÜ) nr 589/2008 artikkel 14

munakanade söötmisviisi märkimine

Määruse (EÜ) nr 589/2008 artikkel 15

mesi

(CN-kood 0409)

õied või taimed, millelt mesi on saadud

Direktiivi 2001/110/EÜ artikkel 2

piirkond, kust toode on pärit

koht, kust toode on pärit

konkreetsed kvaliteedinõuded

oliiviõli

(CN-kood 1509)

esimene külmpressimine

Määruse (EÜ) nr 1019/2002 artikkel 5

külmekstraheerimine

happesus

terav

puuviljaline: küps või roheline

mõru

intensiivne

keskmine

kerge

tasakaalus

mahe õli

piim ja piimatooted

(CN-kood 04)

traditsiooniline või

Määrus (EÜ) nr [ühtse turukorralduse määrus], VI lisa, VI osa

võiderasvad

(CN-kood 0405 ja ex 2106, CN-kood ex 1517, CN-kood ex 1517 ja ex 2106)

lahja

Määrus (EÜ) nr [ühtse turukorralduse määrus], VI lisa, VI osa

kerge

madala rasvasusega

Muudatusettepanek 348

Ettepanek võtta vastu määrus

VIIb lisa (uus)

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

VIIb LISA

ARTIKLITES 121 B JA 121 D OSUTATUD RIISI IMPORDITOLLIMAKSUD

| 1. | Kooritud riisi imporditollimaks









  a) | 30 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:










  i) | kui täheldatakse, et lõppenud turustusaasta jooksul imporditud kooritud riisi kogus on väiksem kui artikli 121 b lõike 3 esimeses lõigus osutatud aastane individuaalne kvoot, mida on vähendatud 15 % võrra; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

30 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:

i)

kui täheldatakse, et lõppenud turustusaasta jooksul imporditud kooritud riisi kogus on väiksem kui artikli 121 b lõike 3 esimeses lõigus osutatud aastane individuaalne kvoot, mida on vähendatud 15 % võrra;

| ii) | kui täheldatakse, et turustusaasta esimese kuue kuu jooksul imporditud kooritud riisi kogus on väiksem kui artikli 121 b lõike 3 teises lõigus osutatud osaline individuaalne kvoot, mida on vähendatud 15 % võrra; |
| --- | --- |

ii)

kui täheldatakse, et turustusaasta esimese kuue kuu jooksul imporditud kooritud riisi kogus on väiksem kui artikli 121 b lõike 3 teises lõigus osutatud osaline individuaalne kvoot, mida on vähendatud 15 % võrra;

| b) | 42,5 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:










  i) | kui täheldatakse, et lõppenud turustusaasta jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab artikli 121 b lõike 3 esimeses lõigus osutatud aastast individuaalset kvooti, mida on vähendatud 15 % võrra, kuid ei ületa aastast individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15 % võrra; |
| --- | --- | --- |

b)

42,5 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:

i)

kui täheldatakse, et lõppenud turustusaasta jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab artikli 121 b lõike 3 esimeses lõigus osutatud aastast individuaalset kvooti, mida on vähendatud 15 % võrra, kuid ei ületa aastast individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15 % võrra;

| ii) | kui täheldatakse, et turustusaasta esimese kuue kuu jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab artikli 121 b lõike 3 teises lõigus osutatud osalist aastast individuaalset kvooti, mida on vähendatud 15 % võrra, kuid ei ületa osalist individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15 % võrra; |
| --- | --- |

ii)

kui täheldatakse, et turustusaasta esimese kuue kuu jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab artikli 121 b lõike 3 teises lõigus osutatud osalist aastast individuaalset kvooti, mida on vähendatud 15 % võrra, kuid ei ületa osalist individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15 % võrra;

| c) | 65 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:










  i) | kui täheldatakse, et lõppenud turustusaasta jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab artikli 121 b lõike 3 esimeses lõigus osutatud aastast individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15 % võrra; |
| --- | --- | --- |

c)

65 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:

i)

kui täheldatakse, et lõppenud turustusaasta jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab artikli 121 b lõike 3 esimeses lõigus osutatud aastast individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15 % võrra;

| ii) | kui täheldatakse, et turustusaasta esimese kuue kuu jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab artikli 121 b lõike 3 teises lõigus osutatud osalist individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15 % võrra. |
| --- | --- |

ii)

kui täheldatakse, et turustusaasta esimese kuue kuu jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab artikli 121 b lõike 3 teises lõigus osutatud osalist individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15 % võrra.

| 2. | Kroovitud riisi imporditollimaks









  a) | 175 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:










  i) | kui täheldatakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import kogu lõppenud turustusaasta kestel ületab 387 743 tonni; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

175 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:

i)

kui täheldatakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import kogu lõppenud turustusaasta kestel ületab 387 743 tonni;

| ii) | kui täheldatakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import turustusaasta esimese kuue kuu jooksul ületab 182 239 tonni; |
| --- | --- |

ii)

kui täheldatakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import turustusaasta esimese kuue kuu jooksul ületab 182 239 tonni;

| b) | 145 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:










  i) | kui täheldatakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import kogu lõppenud turustusaasta kestel ei ületa 387 743 tonni; |
| --- | --- | --- |

b)

145 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:

i)

kui täheldatakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import kogu lõppenud turustusaasta kestel ei ületa 387 743 tonni;

| ii) | kui tõdetakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import turustusaasta esimese kuue kuu jooksul ei ületa 182 239 tonni. |
| --- | --- |

ii)

kui tõdetakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import turustusaasta esimese kuue kuu jooksul ei ületa 182 239 tonni.

Muudatusettepanek 349

Ettepanek võtta vastu määrus

VIIc lisa (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | VIIc LISA |
| | ARTIKLIS 121 D OSUTATUD BASMATI RIISI SORDID |
| | Basmati 217 |
| | Basmati 370 |
| | Basmati 386 |
| | Kernel (Basmati) |
| | Pusa Basmati |
| | Ranbir Basmati |
| | Super Basmati |
| | Taraori Basmati (HBC-19) |
| | Type-3 (Dehradun) |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

VIIc LISA

ARTIKLIS 121 D OSUTATUD BASMATI RIISI SORDID

Basmati 217

Basmati 370

Basmati 386

Kernel (Basmati)

Pusa Basmati

Ranbir Basmati

Super Basmati

Taraori Basmati (HBC-19)

Type-3 (Dehradun)

---

(1)  
  ELT C .../Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

(2)  

  ELT C 225, 27.7.2012.

(3)  

  ELT L 94, 30.3.2012, lk 38.

(4)  

  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1. Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklid 81 ja 82 vastavalt ELi toimimise lepingu artiklid 101 ja 102.

(5)  

  ELT C 35, 9.2.2012, lk 1.

(6)  

  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(7)  

  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

(8)  
  Üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist.

(9)  
  Liikmesriigid võivad kehtestada oma territooriumil tapetud sigade jaoks S-tähega tähistatud eraldi kvaliteediklassi, kui tailiha sisaldus on 60 % või rohkem.]

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/542 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/542

---

P7_TA(2013)0086

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavad maaelu arengu toetused (Otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise kohta)

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (COM(2011)0627/3 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD) – 2013/2530(RSP))

(2016/C 036/41)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 70 lõiget 2 ja artiklit 70a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 70 lõiget 2 ja artiklit 70a,

arvestades, et seadusandlikus ettepanekus esitatud rahastamispakett on vaid seadusandjale tehtud soovitus ning seda ei saa määrata kindlaks enne, kui jõutakse kokkuleppele ettepanekus võtta vastu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020;

otsustab alustada institutsioonidevahelisi läbirääkimisi järgmise mandaadi alusel:

MANDAAT

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Volitus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle
  artikleid
  42 ja 43, | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle
  artiklit
  42 ja
  artikli
  43
  lõiget 2
  , |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle
  artikleid
  42 ja 43,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle
  artiklit
  42 ja
  artikli
  43
  lõiget 2
  ,

Selgitus

Muudatusettepanek on tehtud täpsuse huvides. Sama õiguslikku alust tuleks kasutada kõikide reformipaketi õigusaktide puhul.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Maaelu arengu programmide viivitamatu käivitamise ja tõhusa rakendamise tagamiseks peaks EAFRD toetus põhinema laitmatute haldusraamistiku tingimuste olemasolul. Liikmesriigid peaksid seepärast hindama vastavust teatavatele eeltingimustele. Iga liikmesriik peaks ette valmistama kas riikliku maaelu arengu programmi kogu oma territooriumi kohta või piirkondlike programmide kogumi. Igas programmis tuleks kindlaks määrata strateegia liidu maaelu arengu prioriteetidega seotud eesmärkide saavutamiseks ning meetmete valimiseks. Programmitöö peaks vastama liidu maaelu arengu prioriteetidele, olema kohandatud riiklikele vajadustele ja täiendama liidu muid poliitikasuundi, eelkõige põllumajandusturgude poliitikat, ühtekuuluvuspoliitikat ja ühist kalanduspoliitikat. Piirkondlike programmide kogumi valinud liikmesriigid peaksid olema võimelised valmistama ette ka
  ilma eraldi eelarveeraldiseta
  riikliku raamistiku, et hõlbustada piirkondade vahelist kooskõlastamist siseriiklike ülesannete lahendamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Maaelu arengu programmide viivitamatu käivitamise ja tõhusa rakendamise tagamiseks peaks EAFRD toetus põhinema laitmatute haldusraamistiku tingimuste olemasolul. Liikmesriigid peaksid seepärast hindama vastavust teatavatele eeltingimustele. Iga liikmesriik peaks ette valmistama kas riikliku maaelu arengu programmi kogu oma territooriumi kohta või piirkondlike programmide kogumi. Igas programmis tuleks kindlaks määrata strateegia liidu maaelu arengu prioriteetidega seotud eesmärkide saavutamiseks ning meetmete valimiseks. Programmitöö peaks vastama liidu maaelu arengu prioriteetidele, olema kohandatud riiklikele vajadustele ja täiendama liidu muid poliitikasuundi, eelkõige põllumajandusturgude poliitikat, ühtekuuluvuspoliitikat ja ühist kalanduspoliitikat. Piirkondlike programmide kogumi valinud liikmesriigid peaksid olema võimelised valmistama ette ka
  ilma eraldi eelarveeraldiseta
  riikliku raamistiku, et hõlbustada piirkondade vahelist kooskõlastamist siseriiklike ülesannete lahendamisel.

| (8) | Maaelu arengu programmide viivitamatu käivitamise ja tõhusa rakendamise tagamiseks peaks EAFRD toetus põhinema laitmatute haldusraamistiku tingimuste olemasolul. Liikmesriigid peaksid seepärast hindama vastavust teatavatele eeltingimustele. Iga liikmesriik peaks ette valmistama kas riikliku maaelu arengu programmi kogu oma territooriumi kohta või piirkondlike programmide kogumi. Igas programmis tuleks kindlaks määrata strateegia liidu maaelu arengu prioriteetidega seotud eesmärkide saavutamiseks ning meetmete valimiseks. Programmitöö peaks vastama liidu maaelu arengu prioriteetidele, olema kohandatud riiklikele vajadustele ja täiendama liidu muid poliitikasuundi, eelkõige põllumajandusturgude poliitikat, ühtekuuluvuspoliitikat ja ühist kalanduspoliitikat. Piirkondlike programmide kogumi valinud liikmesriigid peaksid olema võimelised valmistama ette ka
  riikliku programmi erimeetmete rakendamiseks riiklikul tasandil või
  riikliku raamistiku, et hõlbustada piirkondade vahelist kooskõlastamist siseriiklike ülesannete lahendamisel. |
| --- | --- |

(8)

Maaelu arengu programmide viivitamatu käivitamise ja tõhusa rakendamise tagamiseks peaks EAFRD toetus põhinema laitmatute haldusraamistiku tingimuste olemasolul. Liikmesriigid peaksid seepärast hindama vastavust teatavatele eeltingimustele. Iga liikmesriik peaks ette valmistama kas riikliku maaelu arengu programmi kogu oma territooriumi kohta või piirkondlike programmide kogumi. Igas programmis tuleks kindlaks määrata strateegia liidu maaelu arengu prioriteetidega seotud eesmärkide saavutamiseks ning meetmete valimiseks. Programmitöö peaks vastama liidu maaelu arengu prioriteetidele, olema kohandatud riiklikele vajadustele ja täiendama liidu muid poliitikasuundi, eelkõige põllumajandusturgude poliitikat, ühtekuuluvuspoliitikat ja ühist kalanduspoliitikat. Piirkondlike programmide kogumi valinud liikmesriigid peaksid olema võimelised valmistama ette ka
  riikliku programmi erimeetmete rakendamiseks riiklikul tasandil või
  riikliku raamistiku, et hõlbustada piirkondade vahelist kooskõlastamist siseriiklike ülesannete lahendamisel.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Tuleb kehtestada teatavad eeskirjad, milles käsitletakse programmitööd ja maaelu arengu programmide läbivaatamist. Läbivaatamiseks tuleks ette näha
  lihtsam
  menetlus, mis ei mõjuta programmide strateegiat või liidu vastavat rahastamisosalust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Tuleb kehtestada teatavad eeskirjad, milles käsitletakse programmitööd ja maaelu arengu programmide läbivaatamist. Läbivaatamiseks tuleks ette näha
  lihtsam
  menetlus, mis ei mõjuta programmide strateegiat või liidu vastavat rahastamisosalust.

| (12) | Tuleb kehtestada teatavad eeskirjad, milles käsitletakse programmitööd ja maaelu arengu programmide läbivaatamist. Läbivaatamiseks tuleks ette näha
  lihtsustatud
  menetlus, mis ei mõjuta programmide strateegiat või liidu vastavat rahastamisosalust. |
| --- | --- |

(12)

Tuleb kehtestada teatavad eeskirjad, milles käsitletakse programmitööd ja maaelu arengu programmide läbivaatamist. Läbivaatamiseks tuleks ette näha
  lihtsustatud
  menetlus, mis ei mõjuta programmide strateegiat või liidu vastavat rahastamisosalust.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Programmi muutmise puhul järgitava korra õiguskindluse ja selguse tagamiseks tuleks anda komisjonile õigus võtta aluslepingu artiklis 290 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada kriteeriumid, mille kohaselt
  peetakse
  programmi kvantifitseeritud eesmärkide
  muudatusi sellisteks olulisteks muudatusteks, et see tingib vajaduse muuta programmi rakendusaktidega, mis võetakse vastu käesoleva määruse artikli 91 kohaselt
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Programmi muutmise puhul järgitava korra õiguskindluse ja selguse tagamiseks tuleks anda komisjonile õigus võtta aluslepingu artiklis 290 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada kriteeriumid, mille kohaselt
  peetakse
  programmi kvantifitseeritud eesmärkide
  muudatusi sellisteks olulisteks muudatusteks, et see tingib vajaduse muuta programmi rakendusaktidega, mis võetakse vastu käesoleva määruse artikli 91 kohaselt
  .

| (13) | Programmi muutmise puhul järgitava korra õiguskindluse ja selguse tagamiseks tuleks anda komisjonile õigus võtta aluslepingu artiklis 290 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada kriteeriumid, mille kohaselt
  määratakse kindlaks
  programmi kvantifitseeritud
  eesmärkide olulised muudatused
  . |
| --- | --- |

(13)

Programmi muutmise puhul järgitava korra õiguskindluse ja selguse tagamiseks tuleks anda komisjonile õigus võtta aluslepingu artiklis 290 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada kriteeriumid, mille kohaselt
  määratakse kindlaks
  programmi kvantifitseeritud
  eesmärkide olulised muudatused
  .

Selgitus

Programmi muutmine ei ole üksnes tehniline otsus.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Põllumajandusettevõtete nõustamisteenustega aidatakse põllumajandustootjaid, metsa valdajaid ja maapiirkondade VKEsid säästava majandamise ja nende ettevõtete või äriühingute üldise tulemuslikkuse tõhustamisel. Seepärast tuleks soodustada selliste teenuste loomist ja nende kasutamist põllumajandustootjate, metsa valdajate ja maapiirkondade VKEde poolt. Pakutava nõustamise kvaliteedi ja tõhususe parandamiseks tuleks sätestada nõustajate kvalifikatsiooni miinimumnõuded ja regulaarne koolitus. Euroopa Parlamendi ja nõukogu [kuupäev] määruses (EL) nr HR
  /2012
  sätestatud põllumajandusettevõtete nõustamisteenustega tuleks aidata põllumajandustootjatel hinnata nende põllumajanduslike majapidamiste tulemuslikkust ja kindlaks määrata vajalikud parandused seoses kohustuslike majandamisnõuete, heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste ning kliimasäästlike ja keskkonnahoidlike põllumajandustavadega, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu [kuupäev] määruses (EL) nr DP
  /2012
  , kliimamuutuste leevendamise ja kohandamise nõuete või meetmetega, vee kaitse, loomahaigustest teatamise ja innovatsiooniga, mis vastab vähemalt määruse (EL) nr HR
  /2012
  I lisas sätestatule. Vajaduse korral peaks nõustamine hõlmama ka
  tööohutusnõuded
  . Nõustamine võib hõlmata ka ettevõtte või äriühingu majandus-, põllumajandus- ja keskkonnategevuse tulemuslikkusega
  seotud küsimusi
  . Põllumajandusettevõtte juhtimis- ja asendusteenustega aidatakse põllumajandusettevõtjaid tõhustada ja lihtsustada nende ettevõtte juhtimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Põllumajandusettevõtete nõustamisteenustega aidatakse põllumajandustootjaid, metsa valdajaid ja maapiirkondade VKEsid säästava majandamise ja nende ettevõtete või äriühingute üldise tulemuslikkuse tõhustamisel. Seepärast tuleks soodustada selliste teenuste loomist ja nende kasutamist põllumajandustootjate, metsa valdajate ja maapiirkondade VKEde poolt. Pakutava nõustamise kvaliteedi ja tõhususe parandamiseks tuleks sätestada nõustajate kvalifikatsiooni miinimumnõuded ja regulaarne koolitus. Euroopa Parlamendi ja nõukogu [kuupäev] määruses (EL) nr HR
  /2012
  sätestatud põllumajandusettevõtete nõustamisteenustega tuleks aidata põllumajandustootjatel hinnata nende põllumajanduslike majapidamiste tulemuslikkust ja kindlaks määrata vajalikud parandused seoses kohustuslike majandamisnõuete, heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste ning kliimasäästlike ja keskkonnahoidlike põllumajandustavadega, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu [kuupäev] määruses (EL) nr DP
  /2012
  , kliimamuutuste leevendamise ja kohandamise nõuete või meetmetega, vee kaitse, loomahaigustest teatamise ja innovatsiooniga, mis vastab vähemalt määruse (EL) nr HR
  /2012
  I lisas sätestatule. Vajaduse korral peaks nõustamine hõlmama ka
  tööohutusnõuded
  . Nõustamine võib hõlmata ka ettevõtte või äriühingu majandus-, põllumajandus- ja keskkonnategevuse tulemuslikkusega
  seotud küsimusi
  . Põllumajandusettevõtte juhtimis- ja asendusteenustega aidatakse põllumajandusettevõtjaid tõhustada ja lihtsustada nende ettevõtte juhtimist.

| (16) | Põllumajandusettevõtete nõustamisteenustega aidatakse põllumajandustootjaid, metsa valdajaid ja maapiirkondade VKEsid säästva majandamise ja nende ettevõtete või äriühingute üldise tulemuslikkuse tõhustamisel. Seepärast tuleks soodustada selliste teenuste loomist ja nende kasutamist põllumajandustootjate, metsa valdajate ja maapiirkondade VKEde poolt. Pakutava nõustamise kvaliteedi ja tõhususe parandamiseks tuleks sätestada nõustajate kvalifikatsiooni miinimumnõuded ja regulaarne koolitus. Euroopa Parlamendi ja nõukogu [kuupäev] määruses (EL) nr HR
  /2013
  sätestatud põllumajandusettevõtete nõustamisteenustega tuleks aidata põllumajandustootjatel hinnata nende põllumajanduslike majapidamiste tulemuslikkust ja kindlaks määrata vajalikud parandused seoses kohustuslike majandamisnõuete, heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste ning kliimasäästlike ja keskkonnahoidlike põllumajandustavadega, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu [kuupäev] määruses (EL) nr DP
  /2013
  , kliimamuutuste leevendamise ja kohandamise nõuete või meetmetega, vee kaitse, loomahaigustest teatamise ja innovatsiooniga, mis vastab vähemalt määruse (EL) nr HR
  /2013
  I lisas sätestatule. Vajaduse korral peaks nõustamine hõlmama ka
  tööohutus- või põllumajandusettevõtete ohutuse nõudeid
  . Nõustamine võib hõlmata ka
  noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamise toetamise, põllumajandusliku majapidamise majandustegevuse jätkusuutliku arengu, kohaliku töötlemise ja turustamise küsimusi seoses
  ettevõtte või äriühingu majandus-, põllumajandus- ja keskkonnategevuse tulemuslikkusega. Põllumajandusettevõtte juhtimis- ja asendusteenustega aidatakse põllumajandusettevõtjaid tõhustada ja lihtsustada nende ettevõtte juhtimist. |
| --- | --- |

(16)

Põllumajandusettevõtete nõustamisteenustega aidatakse põllumajandustootjaid, metsa valdajaid ja maapiirkondade VKEsid säästva majandamise ja nende ettevõtete või äriühingute üldise tulemuslikkuse tõhustamisel. Seepärast tuleks soodustada selliste teenuste loomist ja nende kasutamist põllumajandustootjate, metsa valdajate ja maapiirkondade VKEde poolt. Pakutava nõustamise kvaliteedi ja tõhususe parandamiseks tuleks sätestada nõustajate kvalifikatsiooni miinimumnõuded ja regulaarne koolitus. Euroopa Parlamendi ja nõukogu [kuupäev] määruses (EL) nr HR
  /2013
  sätestatud põllumajandusettevõtete nõustamisteenustega tuleks aidata põllumajandustootjatel hinnata nende põllumajanduslike majapidamiste tulemuslikkust ja kindlaks määrata vajalikud parandused seoses kohustuslike majandamisnõuete, heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste ning kliimasäästlike ja keskkonnahoidlike põllumajandustavadega, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu [kuupäev] määruses (EL) nr DP
  /2013
  , kliimamuutuste leevendamise ja kohandamise nõuete või meetmetega, vee kaitse, loomahaigustest teatamise ja innovatsiooniga, mis vastab vähemalt määruse (EL) nr HR
  /2013
  I lisas sätestatule. Vajaduse korral peaks nõustamine hõlmama ka
  tööohutus- või põllumajandusettevõtete ohutuse nõudeid
  . Nõustamine võib hõlmata ka
  noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamise toetamise, põllumajandusliku majapidamise majandustegevuse jätkusuutliku arengu, kohaliku töötlemise ja turustamise küsimusi seoses
  ettevõtte või äriühingu majandus-, põllumajandus- ja keskkonnategevuse tulemuslikkusega. Põllumajandusettevõtte juhtimis- ja asendusteenustega aidatakse põllumajandusettevõtjaid tõhustada ja lihtsustada nende ettevõtte juhtimist.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Põllumajanduslike majapidamiste ja maapiirkonna ettevõtete majandus- ja keskkonnategevuse tulemuslikkuse ning põllumajandussaaduste turustamise tõhustamiseks ja põllumajanduse arenguks vajaliku infrastruktuuri tagamiseks ning keskkonnaeesmärkide saavutamiseks vajalike mittetasuvate investeeringute toetamiseks tuleks ette näha toetus sellistesse eesmärkidesse panustavatesse materiaalsete investeeringute jaoks. 2007–2013 programmitöö perioodil olid sekkumise eri valdkonnad hõlmatud erinevate meetmetega. Lihtsustamise huvides, aga ka selleks, et võimaldada toetusesaajatel kavandada ja teostada suurendatud lisandväärtusega integreeritud projekte, peaks üksikmeede hõlmama materiaalsete investeeringute kõiki liike.
  Liikmesriigid peaksid määratlema lävendi selliste põllumajanduslike majapidamiste jaoks, mis on toetuskõlblikud sellisteks investeeringuteks, millega toetatakse põllumajandusliku majapidamise elujõulisust, tuginedes seejuures tugevate ja nõrkade külgede, võimaluste ja ohtude („SWOT”) analüüsile, et toetust paremini suunata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Põllumajanduslike majapidamiste ja maapiirkonna ettevõtete majandus- ja keskkonnategevuse tulemuslikkuse ning põllumajandussaaduste turustamise tõhustamiseks ja põllumajanduse arenguks vajaliku infrastruktuuri tagamiseks ning keskkonnaeesmärkide saavutamiseks vajalike mittetasuvate investeeringute toetamiseks tuleks ette näha toetus sellistesse eesmärkidesse panustavatesse materiaalsete investeeringute jaoks. 2007–2013 programmitöö perioodil olid sekkumise eri valdkonnad hõlmatud erinevate meetmetega. Lihtsustamise huvides, aga ka selleks, et võimaldada toetusesaajatel kavandada ja teostada suurendatud lisandväärtusega integreeritud projekte, peaks üksikmeede hõlmama materiaalsete investeeringute kõiki liike.
  Liikmesriigid peaksid määratlema lävendi selliste põllumajanduslike majapidamiste jaoks, mis on toetuskõlblikud sellisteks investeeringuteks, millega toetatakse põllumajandusliku majapidamise elujõulisust, tuginedes seejuures tugevate ja nõrkade külgede, võimaluste ja ohtude („SWOT”) analüüsile, et toetust paremini suunata.

| (19) | Põllumajanduslike majapidamiste ja maapiirkonna ettevõtete majandus- ja keskkonnategevuse tulemuslikkuse ning põllumajandussaaduste turustamise tõhustamiseks ja põllumajanduse arenguks vajaliku infrastruktuuri tagamiseks ning keskkonnaeesmärkide saavutamiseks vajalike mittetasuvate investeeringute toetamiseks tuleks ette näha toetus sellistesse eesmärkidesse panustavate materiaalsete investeeringute jaoks. Aastate 2007–2013 programmitöö perioodil olid sekkumise eri valdkonnad hõlmatud erinevate meetmetega. Lihtsustamise huvides, aga ka selleks, et võimaldada toetusesaajatel kavandada ja teostada suurendatud lisandväärtusega integreeritud projekte, peaks üksikmeede hõlmama materiaalsete investeeringute kõiki liike. |
| --- | --- |

(19)

Põllumajanduslike majapidamiste ja maapiirkonna ettevõtete majandus- ja keskkonnategevuse tulemuslikkuse ning põllumajandussaaduste turustamise tõhustamiseks ja põllumajanduse arenguks vajaliku infrastruktuuri tagamiseks ning keskkonnaeesmärkide saavutamiseks vajalike mittetasuvate investeeringute toetamiseks tuleks ette näha toetus sellistesse eesmärkidesse panustavate materiaalsete investeeringute jaoks. Aastate 2007–2013 programmitöö perioodil olid sekkumise eri valdkonnad hõlmatud erinevate meetmetega. Lihtsustamise huvides, aga ka selleks, et võimaldada toetusesaajatel kavandada ja teostada suurendatud lisandväärtusega integreeritud projekte, peaks üksikmeede hõlmama materiaalsete investeeringute kõiki liike.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Maapiirkondade arengu ja konkurentsivõime tagamiseks on vaja luua ja kujundada uut tüüpi majandustegevus uute põllumajandusettevõtete ja äriettevõtete loomise ning mittepõllumajanduslikesse tegevustesse tehtavate investeeringute kaudu. Põllumajandusettevõtete ja ettevõtete arengu meetme abil peaks hõlbustuma noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamine ja nende ettevõtete struktuuriline kohandamine pärast tegevuse alustamist, põllumajandustootjate tegevusvaldkonna mitmekesistamine mittepõllumajandusliku tegevusega ning muude kui põllumajanduslike VKEde asutamine ja areng maapiirkondades. Innustada tuleks ka selliste väikeste põllumajandusettevõtete arengut, mis on eeldatavalt majanduslikult elujõulised. Selle meetme kohaste uute majandustegevuste elujõulisuse tagamiseks tuleks toetuse saamise tingimuseks seada äriplaani esitamine. Ettevõtte asutamise toetus peaks hõlmama üksnes ettevõtte tegevuse algusperioodi ning mitte muutuma tegevusabiks. Kui liikmesriigid valivad võimaluse anda toetust osamaksetena, tuleks seda lubada maksimaalselt viie aasta jooksul. Lisaks põllumajandussektori restruktureerimise edendamisele tuleks anda
  iga-aastast
  toetust põllumajandustootjatele, kes
  osalevad määruse (EL) nr DP/2012 V jaotisega kehtestatud väikepõllumajandustootjate kavas ning
  kohustuvad oma ettevõtte ning vastavad toetusõigused jäädavalt üle andma teisele põllumajandustootjale
  , kes ei osale kõnealuses kavas
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Maapiirkondade arengu ja konkurentsivõime tagamiseks on vaja luua ja kujundada uut tüüpi majandustegevus uute põllumajandusettevõtete ja äriettevõtete loomise ning mittepõllumajanduslikesse tegevustesse tehtavate investeeringute kaudu. Põllumajandusettevõtete ja ettevõtete arengu meetme abil peaks hõlbustuma noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamine ja nende ettevõtete struktuuriline kohandamine pärast tegevuse alustamist, põllumajandustootjate tegevusvaldkonna mitmekesistamine mittepõllumajandusliku tegevusega ning muude kui põllumajanduslike VKEde asutamine ja areng maapiirkondades. Innustada tuleks ka selliste väikeste põllumajandusettevõtete arengut, mis on eeldatavalt majanduslikult elujõulised. Selle meetme kohaste uute majandustegevuste elujõulisuse tagamiseks tuleks toetuse saamise tingimuseks seada äriplaani esitamine. Ettevõtte asutamise toetus peaks hõlmama üksnes ettevõtte tegevuse algusperioodi ning mitte muutuma tegevusabiks. Kui liikmesriigid valivad võimaluse anda toetust osamaksetena, tuleks seda lubada maksimaalselt viie aasta jooksul. Lisaks põllumajandussektori restruktureerimise edendamisele tuleks anda
  iga-aastast
  toetust põllumajandustootjatele, kes
  osalevad määruse (EL) nr DP/2012 V jaotisega kehtestatud väikepõllumajandustootjate kavas ning
  kohustuvad oma ettevõtte ning vastavad toetusõigused jäädavalt üle andma teisele põllumajandustootjale
  , kes ei osale kõnealuses kavas
  .

| (21) | Maapiirkondade arengu ja konkurentsivõime tagamiseks on vaja luua ja kujundada uut tüüpi majandustegevus uute põllumajandusettevõtete
  , uute tegevusalade, uute põllumajanduse
  ja
  metsandusega seotud
  äriettevõtete loomise ning
  uute
  mittepõllumajanduslikesse tegevustesse
  , sotsiaalsesse põllumajandusse ja turismitegevusse
  tehtavate investeeringute kaudu. Põllumajandusettevõtete ja ettevõtete arengu meetme abil peaks hõlbustuma noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamine ja nende ettevõtete struktuuriline kohandamine pärast tegevuse alustamist
  ning edenema naiste ettevõtlustegevus, sealhulgas
  põllumajandustootjate tegevusvaldkonna mitmekesistamine mittepõllumajandusliku tegevusega ning muude kui põllumajanduslike VKEde asutamine ja areng maapiirkondades. Innustada tuleks ka selliste väikeste põllumajanduse ja metsandusega tegelevate ettevõtete arengut, mis on eeldatavalt majanduslikult elujõulised. Selle meetme kohaste uute majandustegevuste elujõulisuse tagamiseks tuleks toetuse saamise tingimuseks seada äriplaani esitamine. Ettevõtte asutamise toetus peaks hõlmama üksnes ettevõtte tegevuse algusperioodi ning mitte muutuma tegevusabiks. Kui liikmesriigid valivad võimaluse anda toetust osamaksetena, tuleks seda lubada maksimaalselt viie aasta jooksul. Lisaks põllumajandussektori restruktureerimise edendamisele tuleks anda toetust põllumajandustootjatele, kes kohustuvad oma ettevõtte ning vastavad toetusõigused jäädavalt üle andma teisele põllumajandustootjale.
  Kõnealuse meetme atraktiivsemaks muutmiseks tuleks toetus anda ühekordse maksena. |
| --- | --- |

(21)

Maapiirkondade arengu ja konkurentsivõime tagamiseks on vaja luua ja kujundada uut tüüpi majandustegevus uute põllumajandusettevõtete
  , uute tegevusalade, uute põllumajanduse
  ja
  metsandusega seotud
  äriettevõtete loomise ning
  uute
  mittepõllumajanduslikesse tegevustesse
  , sotsiaalsesse põllumajandusse ja turismitegevusse
  tehtavate investeeringute kaudu. Põllumajandusettevõtete ja ettevõtete arengu meetme abil peaks hõlbustuma noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamine ja nende ettevõtete struktuuriline kohandamine pärast tegevuse alustamist
  ning edenema naiste ettevõtlustegevus, sealhulgas
  põllumajandustootjate tegevusvaldkonna mitmekesistamine mittepõllumajandusliku tegevusega ning muude kui põllumajanduslike VKEde asutamine ja areng maapiirkondades. Innustada tuleks ka selliste väikeste põllumajanduse ja metsandusega tegelevate ettevõtete arengut, mis on eeldatavalt majanduslikult elujõulised. Selle meetme kohaste uute majandustegevuste elujõulisuse tagamiseks tuleks toetuse saamise tingimuseks seada äriplaani esitamine. Ettevõtte asutamise toetus peaks hõlmama üksnes ettevõtte tegevuse algusperioodi ning mitte muutuma tegevusabiks. Kui liikmesriigid valivad võimaluse anda toetust osamaksetena, tuleks seda lubada maksimaalselt viie aasta jooksul. Lisaks põllumajandussektori restruktureerimise edendamisele tuleks anda toetust põllumajandustootjatele, kes kohustuvad oma ettevõtte ning vastavad toetusõigused jäädavalt üle andma teisele põllumajandustootjale.
  Kõnealuse meetme atraktiivsemaks muutmiseks tuleks toetus anda ühekordse maksena.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | VKEd on liidu
  maapiirkonna majanduse
  alustala. Põllumajandusettevõtete ja mittepõllumajanduslike ettevõtete arengu eesmärk peaks olema tööhõive soodustamine ja kvaliteettöökohtade loomine maapiirkondades, juba olemasolevat töökohtade säilitamine, tööhõive hooajaliste kõikumiste vähendamine, mittepõllumajanduslike sektorite arendamine väljaspool põllumajandust ja toiduainetetööstust, soodustades samal ajal ettevõtete integratsiooni ja kohalikke sektoritevahelisi seoseid. Tuleks soodustada projekte, millega üheaegselt integreeritakse põllumajandust, jätkusuutliku ja vastutustundliku turismi põhimõtte alusel toimuvat maaturismi, loodus- ja kultuuripärandit ning investeeringuid taastuvenergiasse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

VKEd on liidu
  maapiirkonna majanduse
  alustala. Põllumajandusettevõtete ja mittepõllumajanduslike ettevõtete arengu eesmärk peaks olema tööhõive soodustamine ja kvaliteettöökohtade loomine maapiirkondades, juba olemasolevat töökohtade säilitamine, tööhõive hooajaliste kõikumiste vähendamine, mittepõllumajanduslike sektorite arendamine väljaspool põllumajandust ja toiduainetetööstust, soodustades samal ajal ettevõtete integratsiooni ja kohalikke sektoritevahelisi seoseid. Tuleks soodustada projekte, millega üheaegselt integreeritakse põllumajandust, jätkusuutliku ja vastutustundliku turismi põhimõtte alusel toimuvat maaturismi, loodus- ja kultuuripärandit ning investeeringuid taastuvenergiasse.

| (22) | VKEd on liidu
  jätkusuutliku maamajanduse
  alustala. Põllumajandusettevõtete ja mittepõllumajanduslike ettevõtete arengu eesmärk peaks olema tööhõive soodustamine ja kvaliteettöökohtade loomine maapiirkondades
  eelkõige noorte jaoks
  ,
  samuti
  juba olemasolevate töökohtade säilitamine, tööhõive hooajaliste kõikumiste vähendamine, mittepõllumajanduslike sektorite arendamine väljaspool põllumajandust ja toiduainetetööstust, soodustades samal ajal ettevõtete integratsiooni ja kohalikke sektoritevahelisi seoseid
  kooskõlas jätkusuutliku regionaalarenguga
  . Tuleks soodustada projekte, millega üheaegselt integreeritakse põllumajandust, jätkusuutliku ja vastutustundliku turismi põhimõtte alusel toimuvat maaturismi, loodus- ja kultuuripärandit ning investeeringuid taastuvenergiasse.
  Maapiirkondade jätkusuutlikku arengut tuleks tugevdada linnade ja maapiirkondade vaheliste sidemete ning piirkondadevahelise koostöö edendamise abil. |
| --- | --- |

(22)

VKEd on liidu
  jätkusuutliku maamajanduse
  alustala. Põllumajandusettevõtete ja mittepõllumajanduslike ettevõtete arengu eesmärk peaks olema tööhõive soodustamine ja kvaliteettöökohtade loomine maapiirkondades
  eelkõige noorte jaoks
  ,
  samuti
  juba olemasolevate töökohtade säilitamine, tööhõive hooajaliste kõikumiste vähendamine, mittepõllumajanduslike sektorite arendamine väljaspool põllumajandust ja toiduainetetööstust, soodustades samal ajal ettevõtete integratsiooni ja kohalikke sektoritevahelisi seoseid
  kooskõlas jätkusuutliku regionaalarenguga
  . Tuleks soodustada projekte, millega üheaegselt integreeritakse põllumajandust, jätkusuutliku ja vastutustundliku turismi põhimõtte alusel toimuvat maaturismi, loodus- ja kultuuripärandit ning investeeringuid taastuvenergiasse.
  Maapiirkondade jätkusuutlikku arengut tuleks tugevdada linnade ja maapiirkondade vaheliste sidemete ning piirkondadevahelise koostöö edendamise abil.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | Tootjarühmad aitavad põllumajandustootjaid solidaarselt, et tulla toime nende ees seisvate katsumustega, mis on tingitud kasvanud konkurentsist ning järgnevate turgude ühendamisest nii nende toodete turustamise kui ka kohalike turgude suhtes. Seepärast tuleks soodustada tootjarühmade loomist. Piiratud rahaliste vahendite paremaks kasutamiseks peaks toetuse andmine piirduma üksnes VKEdeks kvalifitseeruvate tootjarühmadega. Selleks et tootjarühm saaks elujõuliseks üksuseks, peaks tootjarühma liikmesriigipoolse tunnustamise tingimuseks seadma äriplaani esitamise. Selleks et vältida toetuse andmist tegevusabina ning säilitada selle motiveeriv roll, peaks maksimaalne toetuse maksmise aeg piirduma viie aastaga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

Tootjarühmad aitavad põllumajandustootjaid solidaarselt, et tulla toime nende ees seisvate katsumustega, mis on tingitud kasvanud konkurentsist ning järgnevate turgude ühendamisest nii nende toodete turustamise kui ka kohalike turgude suhtes. Seepärast tuleks soodustada tootjarühmade loomist. Piiratud rahaliste vahendite paremaks kasutamiseks peaks toetuse andmine piirduma üksnes VKEdeks kvalifitseeruvate tootjarühmadega. Selleks et tootjarühm saaks elujõuliseks üksuseks, peaks tootjarühma liikmesriigipoolse tunnustamise tingimuseks seadma äriplaani esitamise. Selleks et vältida toetuse andmist tegevusabina ning säilitada selle motiveeriv roll, peaks maksimaalne toetuse maksmise aeg piirduma viie aastaga.

| (27) | Tootjarühmad aitavad põllumajandustootjaid solidaarselt, et tulla toime nende ees seisvate katsumustega, mis on tingitud kasvanud konkurentsist ning järgnevate turgude ühendamisest nii nende toodete turustamise kui ka kohalike turgude suhtes. Seepärast tuleks soodustada tootjarühmade loomist
  ja arengut
  . Piiratud rahaliste vahendite paremaks kasutamiseks peaks toetuse andmine piirduma üksnes VKEdeks kvalifitseeruvate tootjarühmadega. Selleks et tootjarühm saaks elujõuliseks üksuseks, peaks tootjarühma liikmesriigipoolse tunnustamise tingimuseks seadma äriplaani esitamise. Selleks et vältida toetuse andmist tegevusabina ning säilitada selle motiveeriv roll, peaks maksimaalne toetuse maksmise aeg piirduma viie aastaga. |
| --- | --- |

(27)

Tootjarühmad aitavad põllumajandustootjaid solidaarselt, et tulla toime nende ees seisvate katsumustega, mis on tingitud kasvanud konkurentsist ning järgnevate turgude ühendamisest nii nende toodete turustamise kui ka kohalike turgude suhtes. Seepärast tuleks soodustada tootjarühmade loomist
  ja arengut
  . Piiratud rahaliste vahendite paremaks kasutamiseks peaks toetuse andmine piirduma üksnes VKEdeks kvalifitseeruvate tootjarühmadega. Selleks et tootjarühm saaks elujõuliseks üksuseks, peaks tootjarühma liikmesriigipoolse tunnustamise tingimuseks seadma äriplaani esitamise. Selleks et vältida toetuse andmist tegevusabina ning säilitada selle motiveeriv roll, peaks maksimaalne toetuse maksmise aeg piirduma viie aastaga.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetused peaksid olema jätkuvalt olulised maapiirkondade säästva arengu toetamisel ja ühiskonna suurenevale keskkonnateenuste nõudlusele vastamisel. Põllumajanduslik keskkonnatoetus peaks innustama põllumajandustootjaid
  ja muid maa valdajaid
  teenindama ühiskonda tervikuna, võttes kasutusele põllumajandusliku tootmise tavasid, mis aitavad kaasa kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele ning on ühitatavad keskkonna, maastiku ja selle tunnusjoonte, loodusvarade, mulla ja geneetilise mitmekesisuse kaitse ja parandamisega, või jätkates nende tavade kohaldamist. Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata põllumajanduse geneetiliste ressursside säilitamisele ja kõrge loodusliku väärtusega põllumajandustootmise vajadustele. Toetused peaksid hõlmama lisakulusid ja võetud kohustuste tõttu saamata jäänud tulu
  ning peaksid katma üksnes selliseid kohustusi, mis on rangemad vastavatest kohustuslikest standarditest ja nõuetest vastavalt „saastaja maksab” põhimõttele
  . Paljudel juhtudel mitmekordistub keskkonna- ja kliimaalane kasu põllumajandustootjate rühma ühiselt võetud kohustuste koostoime tulemusel. Ühismeetmetega kaasnevad siiski tehingukulud, mis tuleks vastavalt hüvitada. Selle tagamiseks, et põllumajandustootjad
  ja muud maa valdajad
  saaksid nõuetekohaselt rakendada võetud kohustusi, peaksid liikmesriigid püüdma neile anda vajalikke oskusi ja teadmisi. Liikmesriigid peaksid säilitama 2007–2013 programmitöö perioodil saavutatud tulemuste taseme
  ning
  kasutama vähemalt 25 % EAFRD kogupanusest iga maaelu arengu programmi kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ning maaharimise toimingute jaoks, kohaldades meetmeid, mis on seotud põllumajanduse keskkonna ja kliimaga ning mahepõllumajandusega

  , samuti ka looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega alade toetusteks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetused peaksid olema jätkuvalt olulised maapiirkondade säästva arengu toetamisel ja ühiskonna suurenevale keskkonnateenuste nõudlusele vastamisel. Põllumajanduslik keskkonnatoetus peaks innustama põllumajandustootjaid
  ja muid maa valdajaid
  teenindama ühiskonda tervikuna, võttes kasutusele põllumajandusliku tootmise tavasid, mis aitavad kaasa kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele ning on ühitatavad keskkonna, maastiku ja selle tunnusjoonte, loodusvarade, mulla ja geneetilise mitmekesisuse kaitse ja parandamisega, või jätkates nende tavade kohaldamist. Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata põllumajanduse geneetiliste ressursside säilitamisele ja kõrge loodusliku väärtusega põllumajandustootmise vajadustele. Toetused peaksid hõlmama lisakulusid ja võetud kohustuste tõttu saamata jäänud tulu
  ning peaksid katma üksnes selliseid kohustusi, mis on rangemad vastavatest kohustuslikest standarditest ja nõuetest vastavalt „saastaja maksab” põhimõttele
  . Paljudel juhtudel mitmekordistub keskkonna- ja kliimaalane kasu põllumajandustootjate rühma ühiselt võetud kohustuste koostoime tulemusel. Ühismeetmetega kaasnevad siiski tehingukulud, mis tuleks vastavalt hüvitada. Selle tagamiseks, et põllumajandustootjad
  ja muud maa valdajad
  saaksid nõuetekohaselt rakendada võetud kohustusi, peaksid liikmesriigid püüdma neile anda vajalikke oskusi ja teadmisi. Liikmesriigid peaksid säilitama 2007–2013 programmitöö perioodil saavutatud tulemuste taseme
  ning
  kasutama vähemalt 25 % EAFRD kogupanusest iga maaelu arengu programmi kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ning maaharimise toimingute jaoks, kohaldades meetmeid, mis on seotud põllumajanduse keskkonna ja kliimaga ning mahepõllumajandusega

  , samuti ka looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega alade toetusteks.

| (28) | Põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetused peaksid olema jätkuvalt olulised maapiirkondade säästva arengu toetamisel ja ühiskonna suurenevale keskkonnateenuste nõudlusele vastamisel. Põllumajanduslik keskkonnatoetus peaks
  eelkõige
  innustama põllumajandustootjaid teenindama ühiskonda tervikuna, võttes kasutusele põllumajandusliku tootmise tavasid, mis aitavad kaasa kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele ning on ühitatavad keskkonna, maastiku ja selle tunnusjoonte, loodusvarade, mulla ja geneetilise mitmekesisuse kaitse ja parandamisega, või jätkates nende tavade kohaldamist. Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata põllumajanduse geneetiliste ressursside säilitamisele ja kõrge loodusliku väärtusega põllumajandustootmise vajadustele. Toetused peaksid hõlmama lisakulusid ja võetud kohustuste tõttu saamata jäänud tulu.
  Otsetoetustega seotud keskkonnasäästlikkuse kohustuste täitmisel tuleb võtta arvesse tunnustatud põllumajanduse keskkonnameetmete tulemuslikkust.
  Paljudel juhtudel mitmekordistub keskkonna- ja kliimaalane kasu põllumajandustootjate rühma ühiselt võetud kohustuste koostoime tulemusel. Ühismeetmetega kaasnevad siiski tehingukulud, mis tuleks vastavalt hüvitada. Selle tagamiseks, et põllumajandustootjad saaksid nõuetekohaselt rakendada võetud kohustusi, peaksid liikmesriigid püüdma neile anda vajalikke oskusi ja teadmisi. Liikmesriigid peaksid säilitama 2007–2013 programmitöö perioodil saavutatud tulemuste taseme
  . Ka peaksid nad olema kohustatud
  kasutama vähemalt 25 % EAFRD kogupanusest iga maaelu arengu programmi kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ning maaharimise toimingute jaoks, kasutades keskkonna- ja kliimasõbralikule ning mahepõllumajandusele antavaid toetusi.
  Kõnealune meede peaks olema esmajärjekorras kättesaadav põllumajandusettevõtete juhtidele. |
| --- | --- |

(28)

Põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetused peaksid olema jätkuvalt olulised maapiirkondade säästva arengu toetamisel ja ühiskonna suurenevale keskkonnateenuste nõudlusele vastamisel. Põllumajanduslik keskkonnatoetus peaks
  eelkõige
  innustama põllumajandustootjaid teenindama ühiskonda tervikuna, võttes kasutusele põllumajandusliku tootmise tavasid, mis aitavad kaasa kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele ning on ühitatavad keskkonna, maastiku ja selle tunnusjoonte, loodusvarade, mulla ja geneetilise mitmekesisuse kaitse ja parandamisega, või jätkates nende tavade kohaldamist. Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata põllumajanduse geneetiliste ressursside säilitamisele ja kõrge loodusliku väärtusega põllumajandustootmise vajadustele. Toetused peaksid hõlmama lisakulusid ja võetud kohustuste tõttu saamata jäänud tulu.
  Otsetoetustega seotud keskkonnasäästlikkuse kohustuste täitmisel tuleb võtta arvesse tunnustatud põllumajanduse keskkonnameetmete tulemuslikkust.
  Paljudel juhtudel mitmekordistub keskkonna- ja kliimaalane kasu põllumajandustootjate rühma ühiselt võetud kohustuste koostoime tulemusel. Ühismeetmetega kaasnevad siiski tehingukulud, mis tuleks vastavalt hüvitada. Selle tagamiseks, et põllumajandustootjad saaksid nõuetekohaselt rakendada võetud kohustusi, peaksid liikmesriigid püüdma neile anda vajalikke oskusi ja teadmisi. Liikmesriigid peaksid säilitama 2007–2013 programmitöö perioodil saavutatud tulemuste taseme
  . Ka peaksid nad olema kohustatud
  kasutama vähemalt 25 % EAFRD kogupanusest iga maaelu arengu programmi kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ning maaharimise toimingute jaoks, kasutades keskkonna- ja kliimasõbralikule ning mahepõllumajandusele antavaid toetusi.
  Kõnealune meede peaks olema esmajärjekorras kättesaadav põllumajandusettevõtete juhtidele.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | Mahepõllumajandusele ülemineku või selle säilitamise toetustega innustatakse põllumajandustootjaid vastavates kavades osalema, et sel viisil täita ühiskonna suurenenud nõudlust keskkonnateadlike põllumajandustavade ja loomade heaolu kõrgete nõuete järele. Selleks et suurendada meetmest tulenevat kasu bioloogilise mitmekesisuse jaoks, tuleks soodustada põllumajandustootjate kollektiivlepinguid või koostööd
  tootjate vahel
  , et hõlmata ulatuslikumaid piirnevaid alasid. Selleks et vältida suure hulga põllumajandustootjate tagasipöördumist tavapäraste põllumajandusliku tootmise juurde, tuleks toetada nii ülemineku kui ka säilitamise meetmeid. Toetused peaksid hõlmama lisakulusid ja võetud kohustuste tõttu saamata jäänud tulu ning need peaksid katma üksnes selliseid kohustusi, mis on rangemad vastavatest kohustuslikest standarditest ja nõuetest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

Mahepõllumajandusele ülemineku või selle säilitamise toetustega innustatakse põllumajandustootjaid vastavates kavades osalema, et sel viisil täita ühiskonna suurenenud nõudlust keskkonnateadlike põllumajandustavade ja loomade heaolu kõrgete nõuete järele. Selleks et suurendada meetmest tulenevat kasu bioloogilise mitmekesisuse jaoks, tuleks soodustada põllumajandustootjate kollektiivlepinguid või koostööd
  tootjate vahel
  , et hõlmata ulatuslikumaid piirnevaid alasid. Selleks et vältida suure hulga põllumajandustootjate tagasipöördumist tavapäraste põllumajandusliku tootmise juurde, tuleks toetada nii ülemineku kui ka säilitamise meetmeid. Toetused peaksid hõlmama lisakulusid ja võetud kohustuste tõttu saamata jäänud tulu ning need peaksid katma üksnes selliseid kohustusi, mis on rangemad vastavatest kohustuslikest standarditest ja nõuetest.

| (30) | Mahepõllumajandusele ülemineku või selle säilitamise toetustega innustatakse põllumajandustootjaid vastavates kavades osalema, et sel viisil täita ühiskonna suurenenud nõudlust keskkonnateadlike põllumajandustavade ja loomade heaolu kõrgete nõuete järele. Selleks et suurendada meetmest tulenevat kasu bioloogilise mitmekesisuse jaoks, tuleks soodustada põllumajandustootjate
  või muude maa valdajate omavahelisi
  kollektiivlepinguid või koostööd, et hõlmata ulatuslikumaid piirnevaid alasid. Selleks et vältida suure hulga põllumajandustootjate tagasipöördumist tavapärase põllumajandusliku tootmise juurde, tuleks toetada nii ülemineku kui ka säilitamise meetmeid. Toetused peaksid hõlmama lisakulusid ja võetud kohustuste tõttu saamata jäänud tulu ning need peaksid katma üksnes selliseid kohustusi, mis on rangemad vastavatest kohustuslikest standarditest ja nõuetest. |
| --- | --- |

(30)

Mahepõllumajandusele ülemineku või selle säilitamise toetustega innustatakse põllumajandustootjaid vastavates kavades osalema, et sel viisil täita ühiskonna suurenenud nõudlust keskkonnateadlike põllumajandustavade ja loomade heaolu kõrgete nõuete järele. Selleks et suurendada meetmest tulenevat kasu bioloogilise mitmekesisuse jaoks, tuleks soodustada põllumajandustootjate
  või muude maa valdajate omavahelisi
  kollektiivlepinguid või koostööd, et hõlmata ulatuslikumaid piirnevaid alasid. Selleks et vältida suure hulga põllumajandustootjate tagasipöördumist tavapärase põllumajandusliku tootmise juurde, tuleks toetada nii ülemineku kui ka säilitamise meetmeid. Toetused peaksid hõlmama lisakulusid ja võetud kohustuste tõttu saamata jäänud tulu ning need peaksid katma üksnes selliseid kohustusi, mis on rangemad vastavatest kohustuslikest standarditest ja nõuetest.

Selgitus

Vt artikli 30 kohta esitatud samasisulist muudatusettepanekut.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | Selleks et tagada liidu rahaliste vahendite tõhus kasutamine ning põllumajandustootjate võrdne kohtlemine kogu liidus, tuleks mägialad, looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega alad kindlaks määrata vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele. Looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade puhul peaksid need olema biofüüsikalised kriteeriumid, mis põhinevad usaldusväärsetel teaduslikel andmetel.
  Tuleks vastu võtta üleminekukord, et lihtsustada toetuste järkjärgulist kaotamist piirkondades, mida kõnealuste
  kriteeriumide
  kohaldamise tulemusel ei käsitata enam looduslikust eripärast tingitud piirangutega aladena
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33)

Selleks et tagada liidu rahaliste vahendite tõhus kasutamine ning põllumajandustootjate võrdne kohtlemine kogu liidus, tuleks mägialad, looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega alad kindlaks määrata vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele. Looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade puhul peaksid need olema biofüüsikalised kriteeriumid, mis põhinevad usaldusväärsetel teaduslikel andmetel.
  Tuleks vastu võtta üleminekukord, et lihtsustada toetuste järkjärgulist kaotamist piirkondades, mida kõnealuste
  kriteeriumide
  kohaldamise tulemusel ei käsitata enam looduslikust eripärast tingitud piirangutega aladena
  .

| (33) | Selleks et tagada liidu rahaliste vahendite tõhus kasutamine ning põllumajandustootjate võrdne kohtlemine kogu liidus, tuleks mägialad ja looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega alad kindlaks määrata vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele. Looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade puhul peaksid need olema biofüüsikalised kriteeriumid, mis põhinevad usaldusväärsetel teaduslikel andmetel.
  Komisjon peaks 31. detsembriks 2014 esitama seadusandliku ettepaneku piirkondade tulevasel piiritlemisel kohaldatavate kohustuslike biofüüsikaliste
  kriteeriumide
  ja vastavate künniste kehtestamise kohta ning vajaduse korral tasandamise eeskirjad ja üleminekukorra
  . |
| --- | --- |

(33)

Selleks et tagada liidu rahaliste vahendite tõhus kasutamine ning põllumajandustootjate võrdne kohtlemine kogu liidus, tuleks mägialad ja looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega alad kindlaks määrata vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele. Looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade puhul peaksid need olema biofüüsikalised kriteeriumid, mis põhinevad usaldusväärsetel teaduslikel andmetel.
  Komisjon peaks 31. detsembriks 2014 esitama seadusandliku ettepaneku piirkondade tulevasel piiritlemisel kohaldatavate kohustuslike biofüüsikaliste
  kriteeriumide
  ja vastavate künniste kehtestamise kohta ning vajaduse korral tasandamise eeskirjad ja üleminekukorra
  .

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (37) | Kliimamuutuse ja suurema hinnakõikumise tõttu seisavad põllumajandustootjad tänapäeval silmitsi ulatuslike majanduslike ja keskkonnaalaste ohtudega. Selles kontekstis on tõhus riskijuhtimine muutunud põllumajandustootjate jaoks üha olulisemaks. Riskijuhtimise meede tuleks kehtestada selleks, et aidata põllumajandustoojaid kõige levinumate riskidega toime tulla. Seepärast peaks see meede aitama põllumajandustootjatel tasuda saagi, loomade ja taimede kindlustusmakseid
  ning
  luua ühisfonde ning
  selliste fondide poolt
  põllumajandustootjatele
  makstavat hüvitist
  looma- või taimehaiguse
  puhangust või keskkonnajuhtumist
  tingitud
  kahjukannatamise eest
  . Selle meetmega peaks olema hõlmatud ka sissetuleku stabiliseerimise vahend ühisfondina, et toetada põllumajandustootjaid, kelle sissetulek on järsult vähenenud. Selle tagamiseks, et põllumajandustootjaid koheldakse võrdselt kogu liidus, konkurentsi ei moonutata ning järgitakse liidu rahvusvahelisi kohustusi, tuleks selle meetme kohase toetuse andmiseks sätestada eritingimused. EAFRD eelarveliste vahendite tõhusa ja tulemusliku kasutamise tagamiseks tuleks anda komisjonile õigus võtta aluslepingu artiklis 290 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte seoses ühisfondidele antavate kommertslaenude minimaalse ja maksimaalse kestusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37)

Kliimamuutuse ja suurema hinnakõikumise tõttu seisavad põllumajandustootjad tänapäeval silmitsi ulatuslike majanduslike ja keskkonnaalaste ohtudega. Selles kontekstis on tõhus riskijuhtimine muutunud põllumajandustootjate jaoks üha olulisemaks. Riskijuhtimise meede tuleks kehtestada selleks, et aidata põllumajandustoojaid kõige levinumate riskidega toime tulla. Seepärast peaks see meede aitama põllumajandustootjatel tasuda saagi, loomade ja taimede kindlustusmakseid
  ning
  luua ühisfonde ning
  selliste fondide poolt
  põllumajandustootjatele
  makstavat hüvitist
  looma- või taimehaiguse
  puhangust või keskkonnajuhtumist
  tingitud
  kahjukannatamise eest
  . Selle meetmega peaks olema hõlmatud ka sissetuleku stabiliseerimise vahend ühisfondina, et toetada põllumajandustootjaid, kelle sissetulek on järsult vähenenud. Selle tagamiseks, et põllumajandustootjaid koheldakse võrdselt kogu liidus, konkurentsi ei moonutata ning järgitakse liidu rahvusvahelisi kohustusi, tuleks selle meetme kohase toetuse andmiseks sätestada eritingimused. EAFRD eelarveliste vahendite tõhusa ja tulemusliku kasutamise tagamiseks tuleks anda komisjonile õigus võtta aluslepingu artiklis 290 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte seoses ühisfondidele antavate kommertslaenude minimaalse ja maksimaalse kestusega.

| (37) | Kliimamuutuse ja suurema hinnakõikumise tõttu seisavad põllumajandustootjad tänapäeval silmitsi ulatuslike majanduslike ja keskkonnaalaste ohtudega. Selles kontekstis on tõhus riskijuhtimine muutunud põllumajandustootjate jaoks üha olulisemaks. Riskijuhtimise meede tuleks kehtestada selleks, et aidata põllumajandustoojaid kõige levinumate riskidega toime tulla. Seepärast peaks see meede aitama põllumajandustootjatel
  või nende rühmadel
  tasuda saagi, loomade ja taimede kindlustusmakseid, luua ühisfonde ning
  hüvitada sellistest fondidest
  põllumajandustootjatele looma- või taimehaiguse
  puhangutest
  ,
  kahjuritest, keskkonnajuhtumitest või halbadest ilmastikutingimustest
  tingitud
  kahjusid
  . Selle meetmega peaks olema hõlmatud ka sissetuleku stabiliseerimise vahend ühisfondina
  või kindlustuslepinguna
  , et toetada põllumajandustootjaid, kelle sissetulek on järsult vähenenud. Selle tagamiseks, et põllumajandustootjaid koheldakse võrdselt kogu liidus, konkurentsi ei moonutata ning järgitakse liidu rahvusvahelisi kohustusi, tuleks selle meetme kohase toetuse andmiseks sätestada eritingimused. EAFRD eelarveliste vahendite tõhusa ja tulemusliku kasutamise tagamiseks tuleks anda komisjonile õigus võtta aluslepingu artiklis 290 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte seoses ühisfondidele antavate kommertslaenude minimaalse ja maksimaalse kestusega. |
| --- | --- |

(37)

Kliimamuutuse ja suurema hinnakõikumise tõttu seisavad põllumajandustootjad tänapäeval silmitsi ulatuslike majanduslike ja keskkonnaalaste ohtudega. Selles kontekstis on tõhus riskijuhtimine muutunud põllumajandustootjate jaoks üha olulisemaks. Riskijuhtimise meede tuleks kehtestada selleks, et aidata põllumajandustoojaid kõige levinumate riskidega toime tulla. Seepärast peaks see meede aitama põllumajandustootjatel
  või nende rühmadel
  tasuda saagi, loomade ja taimede kindlustusmakseid, luua ühisfonde ning
  hüvitada sellistest fondidest
  põllumajandustootjatele looma- või taimehaiguse
  puhangutest
  ,
  kahjuritest, keskkonnajuhtumitest või halbadest ilmastikutingimustest
  tingitud
  kahjusid
  . Selle meetmega peaks olema hõlmatud ka sissetuleku stabiliseerimise vahend ühisfondina
  või kindlustuslepinguna
  , et toetada põllumajandustootjaid, kelle sissetulek on järsult vähenenud. Selle tagamiseks, et põllumajandustootjaid koheldakse võrdselt kogu liidus, konkurentsi ei moonutata ning järgitakse liidu rahvusvahelisi kohustusi, tuleks selle meetme kohase toetuse andmiseks sätestada eritingimused. EAFRD eelarveliste vahendite tõhusa ja tulemusliku kasutamise tagamiseks tuleks anda komisjonile õigus võtta aluslepingu artiklis 290 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte seoses ühisfondidele antavate kommertslaenude minimaalse ja maksimaalse kestusega.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (38) | LEADERi lähenemisviis kohalikule arengule on mitmete aastate jooksul tõestanud oma kasulikkust maaelu arengu edendamisel, võttes täiel määral arvesse maapiirkondade arengu sisemisi mitmeid sektoreid hõlmavate vajadusi „alt ülespoole” suunatud lähenemisega. Seepärast tuleks LEADERit tulevikus jätkata ning selle kohaldamine peaks olema kohustuslik kõigi maaelu arengu programmide jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(38)

LEADERi lähenemisviis kohalikule arengule on mitmete aastate jooksul tõestanud oma kasulikkust maaelu arengu edendamisel, võttes täiel määral arvesse maapiirkondade arengu sisemisi mitmeid sektoreid hõlmavate vajadusi „alt ülespoole” suunatud lähenemisega. Seepärast tuleks LEADERit tulevikus jätkata ning selle kohaldamine peaks olema kohustuslik kõigi maaelu arengu programmide jaoks.

| (38) | LEADERi lähenemisviis kohalikule arengule on mitmete aastate jooksul tõestanud oma kasulikkust maaelu arengu edendamisel, võttes täiel määral arvesse maapiirkondade arengu sisemisi mitmeid sektoreid hõlmavaid vajadusi „alt ülespoole” suunatud lähenemisega. Seepärast tuleks LEADERit tulevikus jätkata ning selle kohaldamine peaks olema kohustuslik kõigi maaelu arengu programmide jaoks.
  Koostoimeid tuleks täiendavalt uurida, õhutades koostööd arenguriikide kohaliku arenguprotsessi osalistega ning austades täiel määral traditsioonilise teadmuse tunnustamist, nagu on sätestatud ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioonis ja ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis, eesmärgiga edendada säästvaid põllumajandustavasid, mis on kooskõlas keskkonna, mulla ja geneetilise mitmekesisuse kaitse ja parandamisega. |
| --- | --- |

(38)

LEADERi lähenemisviis kohalikule arengule on mitmete aastate jooksul tõestanud oma kasulikkust maaelu arengu edendamisel, võttes täiel määral arvesse maapiirkondade arengu sisemisi mitmeid sektoreid hõlmavaid vajadusi „alt ülespoole” suunatud lähenemisega. Seepärast tuleks LEADERit tulevikus jätkata ning selle kohaldamine peaks olema kohustuslik kõigi maaelu arengu programmide jaoks.
  Koostoimeid tuleks täiendavalt uurida, õhutades koostööd arenguriikide kohaliku arenguprotsessi osalistega ning austades täiel määral traditsioonilise teadmuse tunnustamist, nagu on sätestatud ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioonis ja ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis, eesmärgiga edendada säästvaid põllumajandustavasid, mis on kooskõlas keskkonna, mulla ja geneetilise mitmekesisuse kaitse ja parandamisega.

Selgitus

Traditsioonilised ja kohalikud teadmised ning kogukonnast lähtuv innovatsioon kujutavad endast ulatuslikku akumuleerunud praktilist teadmust ja teadmuse loomise suutlikkust, mis on vajalik, kui soovitakse saavutada säästvus- ja arengueesmärke. Koostoime uurimine koostöös kohalike arenguprotsessi osalistega peaks olema kooskõlas vastavalt kas ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioonis või ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis sätestatud põhimõtetega põlis- ja kohalike kogukondade traditsiooniliste teadmiste ja tavade kohta.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (40) | EAFRD toetus LEADERi kohalikuks arenguks peaks hõlmama kõiki kohaliku arengu strateegia ja kohalike tegevusrühmade töö ettevalmistamise ja rakendamise aspekte ning selliste territooriumide ja rühmade vahelise koostöö aspekte, kes teostavad „alt ülespoole” suunatud lähenemist ja kohalikel vajadustel põhinevat arengut. „LEADERi stardikomplekti” tuleks rahastada ka selleks, et võimaldada sellistel maapiirkondade partneritel, kes seni ei ole LEADERit kohaldanud, katsetada ja ette valmistada kohaliku arengustrateegia kavandamist ja teostamist. EAFRD eelarveliste vahendite tõhusa ja tulemusliku kasutamise tagamiseks tuleks anda komisjonile õigus võtta aluslepingu artiklis 290 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, et üksikasjalikult kindlaks määrata kohalike tegevusrühmade toetuskõlblikud elavdamiskulud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40)

EAFRD toetus LEADERi kohalikuks arenguks peaks hõlmama kõiki kohaliku arengu strateegia ja kohalike tegevusrühmade töö ettevalmistamise ja rakendamise aspekte ning selliste territooriumide ja rühmade vahelise koostöö aspekte, kes teostavad „alt ülespoole” suunatud lähenemist ja kohalikel vajadustel põhinevat arengut. „LEADERi stardikomplekti” tuleks rahastada ka selleks, et võimaldada sellistel maapiirkondade partneritel, kes seni ei ole LEADERit kohaldanud, katsetada ja ette valmistada kohaliku arengustrateegia kavandamist ja teostamist. EAFRD eelarveliste vahendite tõhusa ja tulemusliku kasutamise tagamiseks tuleks anda komisjonile õigus võtta aluslepingu artiklis 290 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, et üksikasjalikult kindlaks määrata kohalike tegevusrühmade toetuskõlblikud elavdamiskulud.

| (40) | EAFRD toetus LEADERi kohalikuks arenguks peaks hõlmama kõiki kohaliku arengu strateegia ja kohalike tegevusrühmade töö ettevalmistamise ja rakendamise aspekte
  , mille puhul on otsustusprotsess kogukonnapõhine ja toimub partnerluses muude asjakohaste osalistega,
  ning selliste territooriumide ja rühmade vahelise koostöö aspekte, kes teostavad „alt ülespoole” suunatud lähenemist ja kohalikel vajadustel põhinevat arengut. „LEADERi stardikomplekti” tuleks rahastada ka selleks, et võimaldada sellistel maapiirkondade partneritel, kes seni ei ole LEADERit kohaldanud, katsetada ja ette valmistada kohaliku arengustrateegia kavandamist ja teostamist. EAFRD eelarveliste vahendite tõhusa ja tulemusliku kasutamise
  ja LEADERi lähenemisviisi
  tagamiseks tuleks anda komisjonile õigus võtta aluslepingu artiklis 290 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, et üksikasjalikult kindlaks määrata kohalike tegevusrühmade toetuskõlblikud elavdamiskulud
  ja kehtestada eeskirjad, millega tagatakse, et liikmesriigid rakendavad täielikult kogukonnapõhist lähenemisviisi
  . |
| --- | --- |

(40)

EAFRD toetus LEADERi kohalikuks arenguks peaks hõlmama kõiki kohaliku arengu strateegia ja kohalike tegevusrühmade töö ettevalmistamise ja rakendamise aspekte
  , mille puhul on otsustusprotsess kogukonnapõhine ja toimub partnerluses muude asjakohaste osalistega,
  ning selliste territooriumide ja rühmade vahelise koostöö aspekte, kes teostavad „alt ülespoole” suunatud lähenemist ja kohalikel vajadustel põhinevat arengut. „LEADERi stardikomplekti” tuleks rahastada ka selleks, et võimaldada sellistel maapiirkondade partneritel, kes seni ei ole LEADERit kohaldanud, katsetada ja ette valmistada kohaliku arengustrateegia kavandamist ja teostamist. EAFRD eelarveliste vahendite tõhusa ja tulemusliku kasutamise
  ja LEADERi lähenemisviisi
  tagamiseks tuleks anda komisjonile õigus võtta aluslepingu artiklis 290 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, et üksikasjalikult kindlaks määrata kohalike tegevusrühmade toetuskõlblikud elavdamiskulud
  ja kehtestada eeskirjad, millega tagatakse, et liikmesriigid rakendavad täielikult kogukonnapõhist lähenemisviisi
  .

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 50

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (50) | EARFD tegevus peaks kajastama liidu tunnustust selle eest, et kohalike arengumeetodite ja rahvusvahelise ulatuse kontseptsioon teineteist tugevdavad, eriti siis, kui rakendatakse uuenduslikku mõtteviisi. EAFRD võiks seda teha piiratud hulgale eeskujuks olevatele projektidele auhindade jagamisega. Kõnealused auhinnad peaksid täiendama maaelu arengu poliitika raames kasutada olevaid muid rahastamisallikaid, tunnustades iga vastavat juhtivat projekti hoolimata sellest, kas kõnealust projekti rahastatakse ka maaelu arengu programmi kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(50)

EARFD tegevus peaks kajastama liidu tunnustust selle eest, et kohalike arengumeetodite ja rahvusvahelise ulatuse kontseptsioon teineteist tugevdavad, eriti siis, kui rakendatakse uuenduslikku mõtteviisi. EAFRD võiks seda teha piiratud hulgale eeskujuks olevatele projektidele auhindade jagamisega. Kõnealused auhinnad peaksid täiendama maaelu arengu poliitika raames kasutada olevaid muid rahastamisallikaid, tunnustades iga vastavat juhtivat projekti hoolimata sellest, kas kõnealust projekti rahastatakse ka maaelu arengu programmi kohaselt.

välja jäetud

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 51

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (51) | Maaelu arengu programmides peaksid olema ette nähtud uuenduslikud meetmed, millega põllumajanduse tootlikkuse ja säästvusega tegeleva EIP toetusel soodustatakse ressursitõhusat, tootlikku ja vähese CO2-heitega põllumajandussektorit. EIP peaks soodustama uuenduslike lahenduste praktikasse kiiremat ja ulatuslikumat ülevõtmist. EIP peaks looma lisandväärtust, tugevdades innovatsiooniga seotud vahendite rakendamist ja tõhusust ning soodustades sünergiaid nende vahel. EIP peaks täitma puudujäägid teadustöö ja praktilise põllumajanduse parema ühendamise vahel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(51)

Maaelu arengu programmides peaksid olema ette nähtud uuenduslikud meetmed, millega põllumajanduse tootlikkuse ja säästvusega tegeleva EIP toetusel soodustatakse ressursitõhusat, tootlikku ja vähese CO2-heitega põllumajandussektorit. EIP peaks soodustama uuenduslike lahenduste praktikasse kiiremat ja ulatuslikumat ülevõtmist. EIP peaks looma lisandväärtust, tugevdades innovatsiooniga seotud vahendite rakendamist ja tõhusust ning soodustades sünergiaid nende vahel. EIP peaks täitma puudujäägid teadustöö ja praktilise põllumajanduse parema ühendamise vahel.

| (51) | Maaelu arengu programmides peaksid olema ette nähtud uuenduslikud meetmed, millega põllumajanduse tootlikkuse ja säästvusega tegeleva EIP toetusel soodustatakse ressursitõhusat, tootlikku ja vähese CO2-heitega põllumajandussektorit. EIP peaks soodustama uuenduslike lahenduste kiiremat ja ulatuslikumat praktikasse ülevõtmist. EIP peaks looma lisandväärtust, tugevdades innovatsiooniga seotud vahendite rakendamist ja tõhusust ning soodustades sünergiaid nende vahel. EIP peaks
  dialoogi hõlbustamiseks

  likvideerima puudujäägid teadustöö ja praktilise põllumajanduse parema ühendamise abil. |
| --- | --- |

(51)

Maaelu arengu programmides peaksid olema ette nähtud uuenduslikud meetmed, millega põllumajanduse tootlikkuse ja säästvusega tegeleva EIP toetusel soodustatakse ressursitõhusat, tootlikku ja vähese CO2-heitega põllumajandussektorit. EIP peaks soodustama uuenduslike lahenduste kiiremat ja ulatuslikumat praktikasse ülevõtmist. EIP peaks looma lisandväärtust, tugevdades innovatsiooniga seotud vahendite rakendamist ja tõhusust ning soodustades sünergiaid nende vahel. EIP peaks
  dialoogi hõlbustamiseks

  likvideerima puudujäägid teadustöö ja praktilise põllumajanduse parema ühendamise abil.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 52

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (52) | Põllumajanduse tootlikkuse ja säästvuse jaoks rakendatava Euroopa innovatsioonipartnerluse raames peaksid töörühmad rakendama uuenduslikke projekte, ühendades põllumajandustootjaid, teadustöötajaid, nõustajaid, ettevõtjaid ja teisi põllumajandussektoris innovatsiooniga seotud osalisi. Selle tagamiseks, et selliste projektide tulemustest saaks kasu kogu sektor, tuleks
  neid levitada
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(52)

Põllumajanduse tootlikkuse ja säästvuse jaoks rakendatava Euroopa innovatsioonipartnerluse raames peaksid töörühmad rakendama uuenduslikke projekte, ühendades põllumajandustootjaid, teadustöötajaid, nõustajaid, ettevõtjaid ja teisi põllumajandussektoris innovatsiooniga seotud osalisi. Selle tagamiseks, et selliste projektide tulemustest saaks kasu kogu sektor, tuleks
  neid levitada
  .

| (52) | Põllumajanduse tootlikkuse ja säästvuse jaoks rakendatava Euroopa innovatsioonipartnerluse raames peaksid töörühmad rakendama uuenduslikke projekte, ühendades põllumajandustootjaid, teadustöötajaid, nõustajaid, ettevõtjaid ja teisi põllumajandussektoris innovatsiooniga seotud osalisi. Selle tagamiseks, et selliste projektide tulemustest saaks kasu kogu sektor, tuleks
  soodustada nende levitamist ning levitamistegevust tuleks rahastada mitmesugustest allikatest, sealhulgas tehnilise abi vahenditest
  .
  Ergutada tuleks koostööd arenguriikides sarnaste eesmärkide suunas püüdlevate innovatsioonivõrgustikega, eeskätt nendega, mis toetavad detsentraliseeritud osalusuuringuid ja teadmiste levitamist parimate säästva põllumajanduse tavade, sealhulgas eraldi naistele mõeldud kavade kohta. |
| --- | --- |

(52)

Põllumajanduse tootlikkuse ja säästvuse jaoks rakendatava Euroopa innovatsioonipartnerluse raames peaksid töörühmad rakendama uuenduslikke projekte, ühendades põllumajandustootjaid, teadustöötajaid, nõustajaid, ettevõtjaid ja teisi põllumajandussektoris innovatsiooniga seotud osalisi. Selle tagamiseks, et selliste projektide tulemustest saaks kasu kogu sektor, tuleks
  soodustada nende levitamist ning levitamistegevust tuleks rahastada mitmesugustest allikatest, sealhulgas tehnilise abi vahenditest
  .
  Ergutada tuleks koostööd arenguriikides sarnaste eesmärkide suunas püüdlevate innovatsioonivõrgustikega, eeskätt nendega, mis toetavad detsentraliseeritud osalusuuringuid ja teadmiste levitamist parimate säästva põllumajanduse tavade, sealhulgas eraldi naistele mõeldud kavade kohta.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | „toiming” – asjaomase maaelu arengu programmi jaoks sätestatud kriteeriumide alusel valitav ja ühe või enama toetusesaaja poolt rakendatav projekt, projektide kogum, leping või kord või muu meede, mis võimaldab liidu ühe või mitme maaelu arengu prioriteedi saavutamist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

„toiming” – asjaomase maaelu arengu programmi jaoks sätestatud kriteeriumide alusel valitav ja ühe või enama toetusesaaja poolt rakendatav projekt, projektide kogum, leping või kord või muu meede, mis võimaldab liidu ühe või mitme maaelu arengu prioriteedi saavutamist;

| (d) | „toiming” – asjaomase maaelu arengu programmi jaoks sätestatud kriteeriumide alusel valitav ja ühe või enama toetusesaaja poolt rakendatav projekt, projektide kogum, leping või kord või muu meede, mis võimaldab liidu ühe või mitme maaelu arengu prioriteedi saavutamist
  , kaasa arvatud võimalus kasutada kombineeritult mitmesugustest ühise strateegilise raamistiku (ÜSR) fondidest saadavaid toetusi, sealhulgas toetusi määruse (EL) nr .../2013 [ÜSR] artikli 87 lõikes 1 osutatud Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi kaasrahastatavate programmide ühe prioriteetse suuna raames
  ; |
| --- | --- |

(d)

„toiming” – asjaomase maaelu arengu programmi jaoks sätestatud kriteeriumide alusel valitav ja ühe või enama toetusesaaja poolt rakendatav projekt, projektide kogum, leping või kord või muu meede, mis võimaldab liidu ühe või mitme maaelu arengu prioriteedi saavutamist
  , kaasa arvatud võimalus kasutada kombineeritult mitmesugustest ühise strateegilise raamistiku (ÜSR) fondidest saadavaid toetusi, sealhulgas toetusi määruse (EL) nr .../2013 [ÜSR] artikli 87 lõikes 1 osutatud Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi kaasrahastatavate programmide ühe prioriteetse suuna raames
  ;

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | „järelevalve- ja hindamissüsteem” – komisjoni ja liikmesriikide poolt välja töötatud üldine lähenemisviis, millega määratakse kindlaks piiratud hulk ühiseid näitajaid, mis on seotud lähteolukorraga ning programmide rahastamise, tootluse
  , tulemuste ja mõjuga
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(f)

„järelevalve- ja hindamissüsteem” – komisjoni ja liikmesriikide poolt välja töötatud üldine lähenemisviis, millega määratakse kindlaks piiratud hulk ühiseid näitajaid, mis on seotud lähteolukorraga ning programmide rahastamise, tootluse
  , tulemuste ja mõjuga
  ;

| (f) | „järelevalve- ja hindamissüsteem” – komisjoni ja liikmesriikide poolt välja töötatud üldine lähenemisviis, millega määratakse kindlaks piiratud hulk ühiseid näitajaid, mis on seotud lähteolukorraga ning programmide rahastamise, tootluse
  ja tulemustega
  ;
  süsteem ei peaks olema ainult mõõtmispõhine ja vajaduse korral ning asjakohaseid meetodeid kasutades võib selle lähenemisviisi asendada kvaliteedipõhise lähenemisviisiga programmi tootlusele; |
| --- | --- |

(f)

„järelevalve- ja hindamissüsteem” – komisjoni ja liikmesriikide poolt välja töötatud üldine lähenemisviis, millega määratakse kindlaks piiratud hulk ühiseid näitajaid, mis on seotud lähteolukorraga ning programmide rahastamise, tootluse
  ja tulemustega
  ;
  süsteem ei peaks olema ainult mõõtmispõhine ja vajaduse korral ning asjakohaseid meetodeid kasutades võib selle lähenemisviisi asendada kvaliteedipõhise lähenemisviisiga programmi tootlusele;

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt j a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (j a) | „üleminekupiirkonnad” – piirkonnad, mille sisemajanduse koguprodukt (SKP) elaniku kohta moodustab 75 %–90 % EL 27 keskmisest; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(j a)

„üleminekupiirkonnad” – piirkonnad, mille sisemajanduse koguprodukt (SKP) elaniku kohta moodustab 75 %–90 % EL 27 keskmisest;

Selgitus

Üleminekupiirkondi tuleb arvesse võtta, kooskõlas muudatusettepanekuga fondi toetust käsitleva artikli 65 kohta.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt l

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (l) | „tehingukulu” – kohustusega seotud kulu,
  mis aga ei tulene otseselt
  kohustuse
  rakendamisest
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(l)

„tehingukulu” – kohustusega seotud kulu,
  mis aga ei tulene otseselt
  kohustuse
  rakendamisest
  ;

| (l) | „tehingukulu” – kohustusega seotud kulu,
  mille on kaudselt tekitanud
  kohustuse
  rakendamine
  ;
  selle võib arvutada standardkulude alusel; |
| --- | --- |

(l)

„tehingukulu” – kohustusega seotud kulu,
  mille on kaudselt tekitanud
  kohustuse
  rakendamine
  ;
  selle võib arvutada standardkulude alusel;

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt l a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (l a) | „tootmissüsteem” – ühtse tervikuna majandatavad maa ja tootmissisendid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(l a)

„tootmissüsteem” – ühtse tervikuna majandatavad maa ja tootmissisendid;

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt m a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | m a) | „agrometsandus” – tootmissüsteem, milles puid ja kultuur- ning karjamaataimi kasvatatakse koos samal maa-alal või sama maa äärealal; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

m a)

„agrometsandus” – tootmissüsteem, milles puid ja kultuur- ning karjamaataimi kasvatatakse koos samal maa-alal või sama maa äärealal;

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt o

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (o) | „ebasoodsad ilmastikutingimused” – loodusõnnetusega võrreldavad ilmastikutingimused nagu külm, torm, rahe, jää, tugev vihm või ränk põud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(o)

„ebasoodsad ilmastikutingimused” – loodusõnnetusega võrreldavad ilmastikutingimused nagu külm, torm, rahe, jää, tugev vihm või ränk põud;

| (o) | „ebasoodsad ilmastikutingimused” – loodusõnnetusega võrreldavad ilmastikutingimused nagu külm, torm,
  keeristorm,
  rahe, jää, tugev vihm või ränk põud; |
| --- | --- |

(o)

„ebasoodsad ilmastikutingimused” – loodusõnnetusega võrreldavad ilmastikutingimused nagu külm, torm,
  keeristorm,
  rahe, jää, tugev vihm või ränk põud;

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt r

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (r) | „loodusõnnetus” – biootilist või abiootilist laadi looduslik sündmus, millega kaasnevad olulised häired põllumajanduslikes tootmissüsteemides ja metsandusstruktuurides, põhjustades olulist kahju põllumajandus-
  ja
  metsandussektorile; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(r)

„loodusõnnetus” – biootilist või abiootilist laadi looduslik sündmus, millega kaasnevad olulised häired põllumajanduslikes tootmissüsteemides ja metsandusstruktuurides, põhjustades olulist kahju põllumajandus-
  ja
  metsandussektorile;

| (r) | „loodusõnnetus” – biootilist või abiootilist laadi looduslik sündmus, millega kaasnevad olulised häired põllumajanduslikes tootmissüsteemides ja metsandusstruktuurides, põhjustades olulist kahju põllumajandus-
  või
  metsandussektorile; |
| --- | --- |

(r)

„loodusõnnetus” – biootilist või abiootilist laadi looduslik sündmus, millega kaasnevad olulised häired põllumajanduslikes tootmissüsteemides ja metsandusstruktuurides, põhjustades olulist kahju põllumajandus-
  või
  metsandussektorile;

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt s

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (s) | „katastroof” – inimtegevusest põhjustatud ootamatu biootilist või abiootilist laadi sündmus, millega kaasnevad olulised häired põllumajanduslikes tootmissüsteemides ja metsandusstruktuurides, põhjustades olulist kahju põllumajandus-
  ja
  metsandussektorile; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(s)

„katastroof” – inimtegevusest põhjustatud ootamatu biootilist või abiootilist laadi sündmus, millega kaasnevad olulised häired põllumajanduslikes tootmissüsteemides ja metsandusstruktuurides, põhjustades olulist kahju põllumajandus-
  ja
  metsandussektorile;

| (s) | „katastroof” – inimtegevusest põhjustatud ootamatu biootilist või abiootilist laadi sündmus, millega kaasnevad olulised häired põllumajanduslikes tootmissüsteemides ja metsandusstruktuurides, põhjustades olulist kahju põllumajandus-
  või
  metsandussektorile; |
| --- | --- |

(s)

„katastroof” – inimtegevusest põhjustatud ootamatu biootilist või abiootilist laadi sündmus, millega kaasnevad olulised häired põllumajanduslikes tootmissüsteemides ja metsandusstruktuurides, põhjustades olulist kahju põllumajandus-
  või
  metsandussektorile;

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt t

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (t) | „lühike tarneahel” – tarneahel, mis hõlmab piiratud arvu ettevõtjaid, kes kohustuvad tegema koostööd, arendama kohalikku majandust ning tihedaid geograafilisi ja sotsiaalseid suhteid tootjate ja tarbijate vahel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(t)

„lühike tarneahel” – tarneahel, mis hõlmab piiratud arvu ettevõtjaid, kes kohustuvad tegema koostööd, arendama kohalikku majandust ning tihedaid geograafilisi ja sotsiaalseid suhteid tootjate ja tarbijate vahel;

| (t) | „lühike tarneahel” – tarneahel, mis hõlmab piiratud arvu
  otsemüügiga tegelevaid, kohalikel turgudel või kogukonna toetatud põllumajanduses tegutsevaid
  ettevõtjaid, kes kohustuvad tegema koostööd, arendama
  kohaliku arengu strateegiast lähtudes
  kohalikku majandust ning tihedaid geograafilisi ja sotsiaalseid suhteid tootjate
  , töötlejate
  ja tarbijate vahel; |
| --- | --- |

(t)

„lühike tarneahel” – tarneahel, mis hõlmab piiratud arvu
  otsemüügiga tegelevaid, kohalikel turgudel või kogukonna toetatud põllumajanduses tegutsevaid
  ettevõtjaid, kes kohustuvad tegema koostööd, arendama
  kohaliku arengu strateegiast lähtudes
  kohalikku majandust ning tihedaid geograafilisi ja sotsiaalseid suhteid tootjate
  , töötlejate
  ja tarbijate vahel;

Selgitus

Selleks et edendada terviklikku lähenemisviisi lühikese tarneahela arendamiseks ja reageerida otse maakogukonna vajadustele, tuleks lühikese tarneahela määratluses eraldi viidata sellistele turustamiskanalitele nagu otsemüük, kohalikud turud ja kogukonna toetatud põllumajandus, mille kaudu põllumajandusettevõtjad ja -tootjad saavad kõrge kvaliteediga toiduaineid turustada.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt u

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (u) | „noor põllumajandustootja” – avalduse esitamise ajal
  kuni
   40 aasta vanune, vastavate ametialaste oskuste ja pädevustega põllumajandustootja, kes
  asub esimest korda tegutsema
  põllumajandusliku majapidamise
  juhina
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(u)

„noor põllumajandustootja” – avalduse esitamise ajal
  kuni
   40 aasta vanune, vastavate ametialaste oskuste ja pädevustega põllumajandustootja, kes
  asub esimest korda tegutsema
  põllumajandusliku majapidamise
  juhina
  ;

| (u) | „noor põllumajandustootja” – avalduse esitamise ajal 40 aasta vanune
  või noorem
  , vastavate ametialaste oskuste ja pädevustega põllumajandustootja, kes
  on
  põllumajandusliku majapidamise
  juht
  ; |
| --- | --- |

(u)

„noor põllumajandustootja” – avalduse esitamise ajal 40 aasta vanune
  või noorem
  , vastavate ametialaste oskuste ja pädevustega põllumajandustootja, kes
  on
  põllumajandusliku majapidamise
  juht
  ;

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt x a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (x a) | „põllumajandustootja” – aktiivne põllumajandustootja määruse (EL) nr DP/2013 artikli 4 lõike 1 punkti a ja artikli 9 tähenduses; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(x a)

„põllumajandustootja” – aktiivne põllumajandustootja määruse (EL) nr DP/2013 artikli 4 lõike 1 punkti a ja artikli 9 tähenduses;

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt x b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (x b) | „kogukonna juhitud kohalik areng” – detsentraliseeritud alt ülespoole suunatud valitsemine ja partnerlus kohalikul ja allpiirkondlikul tasandil, millega õhutatakse maapiirkondade osapooli kavandama ja ellu viima mitmeid sektoreid hõlmavaid piirkonnapõhiseid kohaliku arengu strateegiaid ning edendatakse kogukonna isevastutust, suutlikkuse suurendamist ja innovatsiooni; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(x b)

„kogukonna juhitud kohalik areng” – detsentraliseeritud alt ülespoole suunatud valitsemine ja partnerlus kohalikul ja allpiirkondlikul tasandil, millega õhutatakse maapiirkondade osapooli kavandama ja ellu viima mitmeid sektoreid hõlmavaid piirkonnapõhiseid kohaliku arengu strateegiaid ning edendatakse kogukonna isevastutust, suutlikkuse suurendamist ja innovatsiooni;

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Määruse (EL) nr DP/2013 artiklis 4 esitatud mõisteid kasutatakse ka käesolevas määruses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 a.
     
  Määruse (EL) nr DP/2013 artiklis 4 esitatud mõisteid kasutatakse ka käesolevas määruses.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Seoses
  lõike 1 punktis u sätestatud noore põllumajandustootja määratlusega
  antakse komisjonile õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse tingimusi, mille kohaselt võib juriidilist isikut käsitada noore
  põllumajandustootjana
  , sealhulgas kutseoskuste omandamisega seotud üleminekuperioodi kehtestamine. | 2.   Seoses
  noorte põllumajandustootjate ja väikeste põllumajandusettevõtetega
  antakse komisjonile õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse tingimusi, mille kohaselt võib juriidilist isikut käsitada noore
  põllumajandustootja või väikese põllumajandustootjana
  , sealhulgas kutseoskuste omandamisega seotud üleminekuperioodi kehtestamist.
  Seejuures tuleb arvesse võtta iga liikmesriigi eripära. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Seoses
  lõike 1 punktis u sätestatud noore põllumajandustootja määratlusega
  antakse komisjonile õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse tingimusi, mille kohaselt võib juriidilist isikut käsitada noore
  põllumajandustootjana
  , sealhulgas kutseoskuste omandamisega seotud üleminekuperioodi kehtestamine.

2.   Seoses
  noorte põllumajandustootjate ja väikeste põllumajandusettevõtetega
  antakse komisjonile õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse tingimusi, mille kohaselt võib juriidilist isikut käsitada noore
  põllumajandustootja või väikese põllumajandustootjana
  , sealhulgas kutseoskuste omandamisega seotud üleminekuperioodi kehtestamist.
  Seejuures tuleb arvesse võtta iga liikmesriigi eripära.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| EAFRD toetab Euroopa 2020. aasta strateegiat, edendades kogu liidus maaelu arengut viisil, mis täiendab muid ühise põllumajanduspoliitika (edaspidi „ÜPP”) vahendeid, ühtekuuluvuspoliitikat ja ühist kalanduspoliitikat. Sellega aidatakse kaasa territoriaalselt ja keskkonnaalaselt tasakaalustatuma, kliimasäästlikuma ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisema
  ning uuenduslikuma
  liidu
  põllumajandussektori
  kujunemisele. | EAFRD toetab
  Euroopa maaelu arengu strateegia raames
  Euroopa 2020. aasta strateegiat, edendades kogu liidus maaelu säästvat arengut viisil, mis täiendab muid ühise põllumajanduspoliitika (edaspidi „ÜPP”) vahendeid
  ning täiendab
  ühtekuuluvuspoliitikat ja ühist kalanduspoliitikat
  ja on nendega kooskõlas
  . Sellega aidatakse kaasa territoriaalselt ja keskkonnaalaselt tasakaalustatuma, kliimasäästlikuma ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisema
  , konkurentsivõimelise, tootliku ja uuendusliku
  liidu
  põllumajandus- ja metsandussektori ja elujõuliste maapiirkondade
  kujunemisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

EAFRD toetab Euroopa 2020. aasta strateegiat, edendades kogu liidus maaelu arengut viisil, mis täiendab muid ühise põllumajanduspoliitika (edaspidi „ÜPP”) vahendeid, ühtekuuluvuspoliitikat ja ühist kalanduspoliitikat. Sellega aidatakse kaasa territoriaalselt ja keskkonnaalaselt tasakaalustatuma, kliimasäästlikuma ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisema
  ning uuenduslikuma
  liidu
  põllumajandussektori
  kujunemisele.

EAFRD toetab
  Euroopa maaelu arengu strateegia raames
  Euroopa 2020. aasta strateegiat, edendades kogu liidus maaelu säästvat arengut viisil, mis täiendab muid ühise põllumajanduspoliitika (edaspidi „ÜPP”) vahendeid
  ning täiendab
  ühtekuuluvuspoliitikat ja ühist kalanduspoliitikat
  ja on nendega kooskõlas
  . Sellega aidatakse kaasa territoriaalselt ja keskkonnaalaselt tasakaalustatuma, kliimasäästlikuma ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisema
  , konkurentsivõimelise, tootliku ja uuendusliku
  liidu
  põllumajandus- ja metsandussektori ja elujõuliste maapiirkondade
  kujunemisele.

Selgitus

Kuna artiklites 4 ja 5 toodud EAFRD eesmärgid puudutavad maapiirkondi hõlmavaid meetmeid ka väljaspool põllumajandussektorit, tuleks EAFRD eesmärk sõnastada laiemalt.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ÜPP üldraamistikus aitab maaelu arengu toetamine saavutada järgmisi eesmärke: | ÜPP üldraamistikus aitab maaelu arengu toetamine saavutada järgmisi eesmärke: |
| (1) | põllumajanduse konkurentsivõime; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ÜPP üldraamistikus aitab maaelu arengu toetamine saavutada järgmisi eesmärke:

ÜPP üldraamistikus aitab maaelu arengu toetamine saavutada järgmisi eesmärke:

(1)

põllumajanduse konkurentsivõime;

| (1) | põllumajanduse
  ja metsanduse
  konkurentsivõime
  suurendamine
  ; |
| --- | --- |

(1)

põllumajanduse
  ja metsanduse
  konkurentsivõime
  suurendamine
  ;

| (2) | loodusvarade
  jätkusuutlik majandamine
  ja
  kliimameetmed
  ; |
| --- | --- |

(2)

loodusvarade
  jätkusuutlik majandamine
  ja
  kliimameetmed
  ;

| (2) | loodusvarade
  jätkusuutliku majandamise
  ja
  kliimameetmete tagamine
  ; |
| --- | --- |

(2)

loodusvarade
  jätkusuutliku majandamise
  ja
  kliimameetmete tagamine
  ;

| (3) | maapiirkondade tasakaalustatud
  territoriaalne areng
  . |
| --- | --- |

(3)

maapiirkondade tasakaalustatud
  territoriaalne areng
  .

| (3) | maapiirkondade
  majanduse ja maakogukondade
  tasakaalustatud
  territoriaalse arengu saavutamine töökohtade loomiseks ja säilitamiseks
  . |
| --- | --- |

(3)

maapiirkondade
  majanduse ja maakogukondade
  tasakaalustatud
  territoriaalse arengu saavutamine töökohtade loomiseks ja säilitamiseks
  .

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiat toetavaid maaelu arengu eesmärke püütakse saavutada liidu maaelu arengu kuue järgmise prioriteediga, mis ühises strateegilises raamistikus muudetakse asjaomasteks temaatilisteks eesmärkideks: | Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiat toetavaid maaelu arengu eesmärke püütakse saavutada liidu maaelu arengu kuue järgmise prioriteediga, mis ühises strateegilises raamistikus muudetakse asjaomasteks temaatilisteks eesmärkideks: |
| (1)   teadmussiirde ja innovatsiooni parandamine põllumajandus- ja metsandussektoris ning maapiirkondades, keskendudes järgmistele valdkondadele: | (1)   teadmussiirde ja innovatsiooni parandamine põllumajandus- ja metsandussektoris ning maapiirkondades, keskendudes järgmistele valdkondadele: |
| (a) | innovatsiooni toetamine
  ja
  teadmistebaasi
  parandamine
  maapiirkondades; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiat toetavaid maaelu arengu eesmärke püütakse saavutada liidu maaelu arengu kuue järgmise prioriteediga, mis ühises strateegilises raamistikus muudetakse asjaomasteks temaatilisteks eesmärkideks:

Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiat toetavaid maaelu arengu eesmärke püütakse saavutada liidu maaelu arengu kuue järgmise prioriteediga, mis ühises strateegilises raamistikus muudetakse asjaomasteks temaatilisteks eesmärkideks:

(1)   teadmussiirde ja innovatsiooni parandamine põllumajandus- ja metsandussektoris ning maapiirkondades, keskendudes järgmistele valdkondadele:

(1)   teadmussiirde ja innovatsiooni parandamine põllumajandus- ja metsandussektoris ning maapiirkondades, keskendudes järgmistele valdkondadele:

(a)

innovatsiooni toetamine
  ja
  teadmistebaasi
  parandamine
  maapiirkondades;

| (a) | innovatsiooni
  ja uute koostööviiside
  toetamine
  ning
  teadmistebaasi
  arendamine
  maapiirkondades; |
| --- | --- |

(a)

innovatsiooni
  ja uute koostööviiside
  toetamine
  ning
  teadmistebaasi
  arendamine
  maapiirkondades;

| (b) | põllumajanduse ja metsanduse ning teadusuuringute ja innovatsiooni vaheliste sidemete tugevdamine; |
| --- | --- |

(b)

põllumajanduse ja metsanduse ning teadusuuringute ja innovatsiooni vaheliste sidemete tugevdamine;

| (b) | põllumajanduse ja metsanduse ning teadusuuringute ja innovatsiooni vaheliste sidemete tugevdamine; |
| --- | --- |

(b)

põllumajanduse ja metsanduse ning teadusuuringute ja innovatsiooni vaheliste sidemete tugevdamine;

| (c) | elukestva õppe ja kutsehariduse parandamine
  põllumajandussektoris
  ja metsandussektoris; |
| --- | --- |

(c)

elukestva õppe ja kutsehariduse parandamine
  põllumajandussektoris
  ja metsandussektoris;

| (c) | elukestva õppe ja kutsehariduse
  , sealhulgas põllumajandusettevõtete ohutuse alase teadlikkuse
  parandamine
  põllumajandus-
  ja metsandussektoris; |
| --- | --- |

(c)

elukestva õppe ja kutsehariduse
  , sealhulgas põllumajandusettevõtete ohutuse alase teadlikkuse
  parandamine
  põllumajandus-
  ja metsandussektoris;

(2)   
  kõigi põllumajandusvormide konkurentsivõime ning
  põllumajandusettevõtete elujõulisuse edendamine, keskendudes järgmistele valdkondadele:

(2)   põllumajandusettevõtete elujõulisuse
  ja kõigi põllumajanduse, metsamajanduse ja toiduainetööstuse vormide konkurentsivõime
  edendamine, keskendudes järgmistele valdkondadele:

| (a) | oluliste struktuuriliste probleemidega põllumajandusettevõtete ümberkorraldamise hõlbustamine; eelkõige peetakse silmas selliseid ettevõtteid, kelle turul osalemise tase on madal, kes on suunatud konkreetsete sektorite turule ning kes vajaksid põllumajandusliku tegevuse mitmekesistamist; |
| --- | --- |

(a)

oluliste struktuuriliste probleemidega põllumajandusettevõtete ümberkorraldamise hõlbustamine; eelkõige peetakse silmas selliseid ettevõtteid, kelle turul osalemise tase on madal, kes on suunatud konkreetsete sektorite turule ning kes vajaksid põllumajandusliku tegevuse mitmekesistamist;

| (a) | uuenduslikku põllumajandustehnoloogiasse investeerimise ergutamine ning sellise tehnoloogia kasutuselevõtmise ja leviku lihtsustamine; |
| --- | --- |

(a)

uuenduslikku põllumajandustehnoloogiasse investeerimise ergutamine ning sellise tehnoloogia kasutuselevõtmise ja leviku lihtsustamine;

| (b) | põlvkondadevahetuse
  lihtsustamine
  põllumajandussektoris. |
| --- | --- |

(b)

põlvkondadevahetuse
  lihtsustamine
  põllumajandussektoris.

| (b) | põllumajandussektorisse uute, kõrge kvalifikatsiooniga inimeste tuleku
  lihtsustamine
  , sealhulgas põlvkondade vahetuse kaudu; |
| --- | --- |

(b)

põllumajandussektorisse uute, kõrge kvalifikatsiooniga inimeste tuleku
  lihtsustamine
  , sealhulgas põlvkondade vahetuse kaudu;

| (b a) | kõigi põllumajandusettevõtete majandustulemuste parandamine ning turuosaluse, turusuunitluse ja mitmekesistamise parandamine; |
| --- | --- |

(b a)

kõigi põllumajandusettevõtete majandustulemuste parandamine ning turuosaluse, turusuunitluse ja mitmekesistamise parandamine;

| (b b) | põllumajandusettevõtete ümberkorraldamise ja ajakohastamise hõlbustamine; |
| --- | --- |

(b b)

põllumajandusettevõtete ümberkorraldamise ja ajakohastamise hõlbustamine;

| (b c) | tootliku põllumajanduse säilitamine ebasoodsamates, äärepoolseimates ja mägipiirkondades; |
| --- | --- |

(b c)

tootliku põllumajanduse säilitamine ebasoodsamates, äärepoolseimates ja mägipiirkondades;

| (b d) | põllumajandusliku toiduainetööstuse konkurentsivõime tõstmine, sealhulgas tõhususe ja põllumajandustoodete lisandväärtuse suurendamisega; |
| --- | --- |

(b d)

põllumajandusliku toiduainetööstuse konkurentsivõime tõstmine, sealhulgas tõhususe ja põllumajandustoodete lisandväärtuse suurendamisega;

(3)   toiduahela korraldamise ja riskijuhtimise edendamine põllumajanduses, keskendudes järgmistele valdkondadele:

(3)   toiduahela korraldamise ja riskijuhtimise edendamine põllumajanduses, keskendudes järgmistele valdkondadele:

| (a) | toormetootjate parem integreerimine toiduahelasse toidukvaliteedi kavade, kohalike turgude edendamise ja lühikeste tarneahelate ning tootjarühmade ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide kaudu; |
| --- | --- |

(a)

toormetootjate parem integreerimine toiduahelasse toidukvaliteedi kavade, kohalike turgude edendamise ja lühikeste tarneahelate ning tootjarühmade ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide kaudu;

| (a) | toormetootjate parem integreerimine toiduahelasse toidukvaliteedi kavade, kohalike turgude edendamise ja lühikeste tarneahelate ning tootjarühmade ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide kaudu; |
| --- | --- |

(a)

toormetootjate parem integreerimine toiduahelasse toidukvaliteedi kavade, kohalike turgude edendamise ja lühikeste tarneahelate ning tootjarühmade ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide kaudu;

| (b) | põllumajandusettevõtte riskijuhtimise toetamine: |
| --- | --- |

(b)

põllumajandusettevõtte riskijuhtimise toetamine:

| (b) | põllumajandusettevõtte
  riskiennetuse ja
  riskijuhtimise toetamine; |
| --- | --- |

(b)

põllumajandusettevõtte
  riskiennetuse ja
  riskijuhtimise toetamine;

(4)   põllumajandusest ja metsandusest
  sõltuvate
  ökosüsteemide ennistamine, säilitamine ja parandamine, keskendudes järgmistele valdkondadele:

(4)   põllumajandusest ja metsandusest
  mõjutatud
  ökosüsteemide ennistamine, säilitamine ja parandamine, keskendudes järgmistele valdkondadele:

| (a) | Euroopa maastike elurikkuse ja seisundi ennistamine ja säilitamine, sealhulgas Natura 2000 aladel ja kõrge loodusliku väärtusega aladel; |
| --- | --- |

(a)

Euroopa maastike elurikkuse ja seisundi ennistamine ja säilitamine, sealhulgas Natura 2000 aladel ja kõrge loodusliku väärtusega aladel;

| (a) | Euroopa maastike elurikkuse ja seisundi ennistamine ja säilitamine, sealhulgas Natura 2000 aladel ja kõrge loodusliku väärtusega aladel; |
| --- | --- |

(a)

Euroopa maastike elurikkuse ja seisundi ennistamine ja säilitamine, sealhulgas Natura 2000 aladel ja kõrge loodusliku väärtusega aladel;

| (a a) | loomade heaolu parandamine; |
| --- | --- |

(a a)

loomade heaolu parandamine;

| (b) | veemajanduse parandamine; |
| --- | --- |

(b)

veemajanduse parandamine;

| (b) | veemajanduse parandamine; |
| --- | --- |

(b)

veemajanduse parandamine;

| (c) | mullaharimise parandamine. |
| --- | --- |

(c)

mullaharimise parandamine.

| (c) | mullaharimise parandamine; |
| --- | --- |

(c)

mullaharimise parandamine;

(5)   loodusvarade tõhusama kasutamise edendamine ja üleminek vähem CO2-heiteid tootvale ja kliimamuutuste suhtes vastupidavale majandusele põllumajanduses ning toiduainete- ja metsandussektoris, keskendudes järgmistele valdkondadele:

(5)   loodusvarade tõhusama kasutamise edendamine ja üleminek vähem CO2-heiteid tootvale ja kliimamuutuste suhtes vastupidavale majandusele põllumajanduses ning toiduainete- ja metsandussektoris, keskendudes järgmistele valdkondadele:

| (a) | põllumajandusettevõtete veekasutuse tõhustamine; |
| --- | --- |

(a)

põllumajandusettevõtete veekasutuse tõhustamine;

| (a) | põllumajandusettevõtete veekasutuse tõhustamine; |
| --- | --- |

(a)

põllumajandusettevõtete veekasutuse tõhustamine;

| (b) | põllumajandusettevõtete ja toiduainetetööstuse energiakasutuse tõhustamine; |
| --- | --- |

(b)

põllumajandusettevõtete ja toiduainetetööstuse energiakasutuse tõhustamine;

| (b) | põllumajandusettevõtete ja toiduainetetööstuse energiakasutuse tõhustamine; |
| --- | --- |

(b)

põllumajandusettevõtete ja toiduainetetööstuse energiakasutuse tõhustamine;

| (c) | taastuvate energiaallikate, kõrvalsaaduste, jäätmete, jääkide ja muude toiduks mittekasutatavate toorainete pakkumise ja kasutamise hõlbustamine biomajanduse edendamise eesmärgil; |
| --- | --- |

(c)

taastuvate energiaallikate, kõrvalsaaduste, jäätmete, jääkide ja muude toiduks mittekasutatavate toorainete pakkumise ja kasutamise hõlbustamine biomajanduse edendamise eesmärgil;

| (c) | taastuvate energiaallikate, kõrvalsaaduste, jäätmete, jääkide ja muude toiduks mittekasutatavate toorainete pakkumise ja kasutamise hõlbustamine biomajanduse edendamise eesmärgil; |
| --- | --- |

(c)

taastuvate energiaallikate, kõrvalsaaduste, jäätmete, jääkide ja muude toiduks mittekasutatavate toorainete pakkumise ja kasutamise hõlbustamine biomajanduse edendamise eesmärgil;

| (d) | põllumajandustegevusest tingitud
  N2O
  ja
  metaani
  heitkoguste vähendamine; |
| --- | --- |

(d)

põllumajandustegevusest tingitud
  N2O
  ja
  metaani
  heitkoguste vähendamine;

| (d) | põllumajandustegevusest tingitud
  kasvuhoonegaaside
  ja
  ammoniaagi
  heitkoguste vähendamine
  ning õhukvaliteedi parandamine
  ; |
| --- | --- |

(d)

põllumajandustegevusest tingitud
  kasvuhoonegaaside
  ja
  ammoniaagi
  heitkoguste vähendamine
  ning õhukvaliteedi parandamine
  ;

| (e) | põllumajanduses ja metsanduses CO2 sidumise edendamine; |
| --- | --- |

(e)

põllumajanduses ja metsanduses CO2 sidumise edendamine;

| (e) | põllumajanduses ja metsanduses CO2
  säilitamise ja
  sidumise edendamine; |
| --- | --- |

(e)

põllumajanduses ja metsanduses CO2
  säilitamise ja
  sidumise edendamine;

| (e a) | uute teaduspõhiste toodete ning rakendusmeetodite ja menetluste kasutamise hõlbustamine põllumajandusliku toiduainetööstuse väärtusahelas, et parandada elurikkuse haldamist ja ressursitõhusust; |
| --- | --- |

(e a)

uute teaduspõhiste toodete ning rakendusmeetodite ja menetluste kasutamise hõlbustamine põllumajandusliku toiduainetööstuse väärtusahelas, et parandada elurikkuse haldamist ja ressursitõhusust;

(6)   sotsiaalse kaasamise, vaesuse vähendamise ja maapiirkondade majandusliku arengu edendamine, keskendudes järgmistele valdkondadele:

(6)   sotsiaalse kaasamise, vaesuse vähendamise ja maapiirkondade majandusliku arengu edendamine, keskendudes järgmistele valdkondadele:

| (a) | tegevusvaldkondade mitmekesistamise, uute väikeettevõtete ja töökohtade loomise hõlbustamine; |
| --- | --- |

(a)

tegevusvaldkondade mitmekesistamise, uute väikeettevõtete ja töökohtade loomise hõlbustamine;

| (a) | tegevusvaldkondade mitmekesistamise, uute väikeettevõtete ja töökohtade loomise hõlbustamine; |
| --- | --- |

(a)

tegevusvaldkondade mitmekesistamise, uute väikeettevõtete ja töökohtade loomise hõlbustamine;

| (b) | maapiirkondade kohaliku arengu soodustamine; |
| --- | --- |

(b)

maapiirkondade kohaliku arengu soodustamine;

| (b) | maapiirkondade kohaliku arengu soodustamine; |
| --- | --- |

(b)

maapiirkondade kohaliku arengu soodustamine;

| (c) | info- ja kommunikatsioonitehnoloogia saadavuse, kasutamise ja kvaliteedi parandamine maapiirkondades. |
| --- | --- |

(c)

info- ja kommunikatsioonitehnoloogia saadavuse, kasutamise ja kvaliteedi parandamine maapiirkondades.

| (c) | info- ja kommunikatsioonitehnoloogia saadavuse, kasutamise ja kvaliteedi parandamine maapiirkondades. |
| --- | --- |

(c)

info- ja kommunikatsioonitehnoloogia saadavuse, kasutamise ja kvaliteedi parandamine maapiirkondades.

Kõigi prioriteetidega edendatakse innovatsiooni, keskkonna- ja kliimamuutuste leevendamist ning nende muutustega kohanemist käsitlevaid valdkondadevahelisi eesmärke.

Kõigi prioriteetidega edendatakse innovatsiooni, keskkonna- ja kliimamuutuste leevendamist ning nende muutustega kohanemist käsitlevaid valdkondadevahelisi eesmärke.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Peab olema tagatud kooskõla EAFRD toetuse ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi rahastatud meetmete vahel. | 1.   Peab olema tagatud kooskõla EAFRD toetuse ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi
  või muude liidu rahastamisvahendite
  rahastatud meetmete vahel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Peab olema tagatud kooskõla EAFRD toetuse ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi rahastatud meetmete vahel.

1.   Peab olema tagatud kooskõla EAFRD toetuse ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi
  või muude liidu rahastamisvahendite
  rahastatud meetmete vahel.

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 6 a |
| | Poliitikavaldkondade arengusidusus |
| | Reformiga tagatakse, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 208 kohaselt võetakse ÜPPs arvesse arengukoostöö eesmärke, kaasa arvatud ÜROs ja muudes rahvusvahelistes organisatsioonides heaks kiidetud eesmärgid. Käesoleva määruse kohaselt võetud meetmed ei ohusta arenguriikide, eelkõige vähim arenenud riikide toidutootmisvõimet ja pikaajalist toiduga kindlustatust ning aitavad täita ELi kohustusi kliimamuutuse leevendamisel. Säästva põllumajanduse edendamisel peaks EL lähtuma rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni (IAASTD) järeldustest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 6 a

Poliitikavaldkondade arengusidusus

Reformiga tagatakse, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 208 kohaselt võetakse ÜPPs arvesse arengukoostöö eesmärke, kaasa arvatud ÜROs ja muudes rahvusvahelistes organisatsioonides heaks kiidetud eesmärgid. Käesoleva määruse kohaselt võetud meetmed ei ohusta arenguriikide, eelkõige vähim arenenud riikide toidutootmisvõimet ja pikaajalist toiduga kindlustatust ning aitavad täita ELi kohustusi kliimamuutuse leevendamisel. Säästva põllumajanduse edendamisel peaks EL lähtuma rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni (IAASTD) järeldustest.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EAFRD toimib liikmesriikides maaelu arengu programmide kaudu. Nendes programmides rakendatakse strateegiat, mille eesmärk on III jaotises kindlaksmääratud meetmete kogumi abil täita liidu maaelu arengu prioriteetsed ülesanded, mille saavutamiseks taotletakse EAFRD toetust. | 1.   EAFRD toimib liikmesriikides maaelu arengu programmide kaudu. Nendes programmides rakendatakse strateegiat, mille eesmärk on III jaotises kindlaksmääratud meetmete kogumi abil täita liidu maaelu arengu prioriteetsed ülesanded, mille saavutamiseks taotletakse EAFRD toetust. |
| 2.   Liikmesriik võib esitada kas ühtse programmi kogu oma territooriumi kohta või piirkondlike programmide kogumi. | 2.   Liikmesriik võib esitada ühtse programmi kogu oma territooriumi kohta või piirkondlike programmide kogumi
  või mõlemad
  .
  Riiklikul tasandil rakendatud meetmeid ei rakendata piirkondlike programmide kaudu. |
| 3.   Liikmesriigid, kes osalevad piirkondlikes programmides, võivad kinnitamiseks esitada ka riikliku raamistiku, mis sisaldab piirkondlike programmidega ühiseid elemente, millele ei ole ette nähtud eraldi eelarveraldisi. | 3.   Liikmesriigid, kes osalevad piirkondlikes programmides, võivad kinnitamiseks esitada ka riikliku raamistiku, mis sisaldab piirkondlike programmidega ühiseid elemente, millele ei ole ette nähtud eraldi eelarveraldisi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EAFRD toimib liikmesriikides maaelu arengu programmide kaudu. Nendes programmides rakendatakse strateegiat, mille eesmärk on III jaotises kindlaksmääratud meetmete kogumi abil täita liidu maaelu arengu prioriteetsed ülesanded, mille saavutamiseks taotletakse EAFRD toetust.

1.   EAFRD toimib liikmesriikides maaelu arengu programmide kaudu. Nendes programmides rakendatakse strateegiat, mille eesmärk on III jaotises kindlaksmääratud meetmete kogumi abil täita liidu maaelu arengu prioriteetsed ülesanded, mille saavutamiseks taotletakse EAFRD toetust.

2.   Liikmesriik võib esitada kas ühtse programmi kogu oma territooriumi kohta või piirkondlike programmide kogumi.

2.   Liikmesriik võib esitada ühtse programmi kogu oma territooriumi kohta või piirkondlike programmide kogumi
  või mõlemad
  .
  Riiklikul tasandil rakendatud meetmeid ei rakendata piirkondlike programmide kaudu.

3.   Liikmesriigid, kes osalevad piirkondlikes programmides, võivad kinnitamiseks esitada ka riikliku raamistiku, mis sisaldab piirkondlike programmidega ühiseid elemente, millele ei ole ette nähtud eraldi eelarveraldisi.

3.   Liikmesriigid, kes osalevad piirkondlikes programmides, võivad kinnitamiseks esitada ka riikliku raamistiku, mis sisaldab piirkondlike programmidega ühiseid elemente, millele ei ole ette nähtud eraldi eelarveraldisi.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid
  võivad
  oma maaelu arengu programmidesse lisada temaatilised allprogrammid, mis
  toetavad liidu maaelu arengu prioriteete, et rahuldada väljaselgitatud
  konkreetseid vajadusi
  , eelkõige
  seoses: | 1.   
  Maaelu arengu prioriteetide saavutamise toetamiseks võivad
  liikmesriigid oma maaelu arengu programmidesse lisada temaatilised allprogrammid, mis
  käsitlevad
  konkreetseid vajadusi
  . Sellised temaatilised allprogrammid võivad olla loodud muu hulgas
  seoses: |
| (a) | noorte põllumajandustootjate puhul; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid
  võivad
  oma maaelu arengu programmidesse lisada temaatilised allprogrammid, mis
  toetavad liidu maaelu arengu prioriteete, et rahuldada väljaselgitatud
  konkreetseid vajadusi
  , eelkõige
  seoses:

1.   
  Maaelu arengu prioriteetide saavutamise toetamiseks võivad
  liikmesriigid oma maaelu arengu programmidesse lisada temaatilised allprogrammid, mis
  käsitlevad
  konkreetseid vajadusi
  . Sellised temaatilised allprogrammid võivad olla loodud muu hulgas
  seoses:

(a)

noorte põllumajandustootjate puhul;

| (a) | noorte põllumajandustootjatega; |
| --- | --- |

(a)

noorte põllumajandustootjatega;

| (b) | artikli 20 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud väikeste põllumajandusettevõtetega; |
| --- | --- |

(b)

artikli 20 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud väikeste põllumajandusettevõtetega;

| (b) | artikli 20 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud väikeste põllumajandusettevõtetega; |
| --- | --- |

(b)

artikli 20 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud väikeste põllumajandusettevõtetega;

| (c) | artikli 33 lõikes 2 osutatud mägialadega; |
| --- | --- |

(c)

artikli 33 lõikes 2 osutatud mägialadega;

| (c) | artikli 33 lõikes 2 osutatud mägialadega; |
| --- | --- |

(c)

artikli 33 lõikes 2 osutatud mägialadega;

| (d) | lühikese tarneahelaga. |
| --- | --- |

(d)

lühikese tarneahelaga.

| (d) | lühikese tarneahelaga; |
| --- | --- |

(d)

lühikese tarneahelaga;

| (d a) | maapiirkondade naistega. |
| --- | --- |

(d a)

maapiirkondade naistega.

Iga temaatilise allprogrammi jaoks eriti oluliste meetmete ja toiminguliikide soovituslik loetelu on esitatud III lisas.

Iga temaatilise allprogrammi jaoks eriti oluliste meetmete ja toiminguliikide soovituslik loetelu on esitatud III lisas.

2.   Temaatilised allprogrammid võivad käsitleda ka erivajadusi, mis on seotud konkreetse maapiirkonna arengule olulist mõju avaldavate põllumajandussektorite ümberkorraldamisega.

2.   Temaatilised allprogrammid võivad käsitleda ka erivajadusi, mis on seotud konkreetse maapiirkonna arengule olulist mõju avaldavate põllumajandussektorite ümberkorraldamisega
  , või muid liikmesriigi väljaselgitatud erivajadusi
  .

3.   Väikeseid põllumajandusettevõtteid ja lühikesi tarneahelaid käsitlevate temaatiliste allprogrammide raames toetatavate meetmete I lisas sätestatud toetusmäärasid võib suurendada 10 protsendipunkti võrra. Noorte põllumajandustootjate ja mägialade puhul võib toetuse maksimummäära suurendada vastavalt I lisale. Ühendatud toetuse maksimummäär ei või siiski ületada 90 %

3.   Väikeseid põllumajandusettevõtteid ja lühikesi tarneahelaid käsitlevate temaatiliste allprogrammide raames toetatavate meetmete I lisas sätestatud toetusmäärasid võib suurendada 10 protsendipunkti võrra.
  Muu hulgas
  noorte põllumajandustootjate ja mägialade puhul võib toetuse maksimummäära suurendada vastavalt I lisale. Ühendatud toetuse maksimummäär ei või siiski ületada 90 %

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1 – punkt c – alapunkt vii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (vii) | on kavandatud algatused, mille kaudu tõsta teadlikkust, ergutada uuenduslikku tegevust ning luua
  põllumajanduse tootlikkuse
  ja säästvusega tegeleva EIP töörühmi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(vii)

on kavandatud algatused, mille kaudu tõsta teadlikkust, ergutada uuenduslikku tegevust ning luua
  põllumajanduse tootlikkuse
  ja säästvusega tegeleva EIP töörühmi;

| (vii) | on kavandatud algatused, mille kaudu tõsta teadlikkust, ergutada uuenduslikku tegevust ning luua
  põllumajandustootmise, majandusliku elujõulisuse
  ja säästvusega tegeleva EIP töörühmi; |
| --- | --- |

(vii)

on kavandatud algatused, mille kaudu tõsta teadlikkust, ergutada uuenduslikku tegevust ning luua
  põllumajandustootmise, majandusliku elujõulisuse
  ja säästvusega tegeleva EIP töörühmi;

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | eeltingimuste hindamine ning vajaduse korral määruse nr [ÜSR/
  2012
  ] artikli 17 lõikes 4 osutatud meetmete
  ja määruse nr [ÜSR/2012] artikli 19 kohaldamiseks kehtestatud näitajate
  hindamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

d)

eeltingimuste hindamine ning vajaduse korral määruse nr [ÜSR/
  2012
  ] artikli 17 lõikes 4 osutatud meetmete
  ja määruse nr [ÜSR/2012] artikli 19 kohaldamiseks kehtestatud näitajate
  hindamine;

| (d) | maaelu arengu suhtes kohaldatavate IV lisas märgitud ja programmi seisukohast oluliste
  eeltingimuste hindamine ning vajaduse korral määruse
  (EL)
  nr [ÜSR/
  2013
  ] artikli 17 lõikes 4 osutatud meetmete hindamine; |
| --- | --- |

(d)

maaelu arengu suhtes kohaldatavate IV lisas märgitud ja programmi seisukohast oluliste
  eeltingimuste hindamine ning vajaduse korral määruse
  (EL)
  nr [ÜSR/
  2013
  ] artikli 17 lõikes 4 osutatud meetmete hindamine;

Selgitus

Maaelu arengu programmide eeltingimused ei tohi puudutada valdkondi, mis jäävad maaelu arengu poliitika pädevusalast välja, vaid hindamine peab piirduma ainult nende tingimustega, mis on programmi sekkumismeetmetega otseselt seotud.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | seoses kohaliku arenguga konkreetne kirjeldus, mis käsitleb koordinatsioonimehhanisme kohalike arengustrateegiate, artiklis 36 osutatud koostöömeetme, artiklis 21 osutatud maapiirkondade põhiteenuseid ja külauuendust käsitleva meetme ning artiklis 20 osutatud maapiirkondades põllumajandusettevõtete ja ettevõtluse arendamist käsitleva meetme raames maapiirkondades mittepõllumajandusliku tegevuse toetamise vahel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(f)

seoses kohaliku arenguga konkreetne kirjeldus, mis käsitleb koordinatsioonimehhanisme kohalike arengustrateegiate, artiklis 36 osutatud koostöömeetme, artiklis 21 osutatud maapiirkondade põhiteenuseid ja külauuendust käsitleva meetme ning artiklis 20 osutatud maapiirkondades põllumajandusettevõtete ja ettevõtluse arendamist käsitleva meetme raames maapiirkondades mittepõllumajandusliku tegevuse toetamise vahel;

| (f) | seoses kohaliku arenguga konkreetne kirjeldus, mis käsitleb koordinatsioonimehhanisme kohalike arengustrateegiate, artiklis 36 osutatud koostöömeetme, artiklis 21 osutatud maapiirkondade põhiteenuseid ja külauuendust käsitleva meetme
  , mis hõlmab linnade ja maapiirkondade vahelisi sidemeid ning piirkondadevahelist koostööd,
  ning artiklis 20 osutatud maapiirkondades põllumajandusettevõtete ja ettevõtluse arendamist käsitleva meetme raames maapiirkondades mittepõllumajandusliku tegevuse toetamise vahel; |
| --- | --- |

(f)

seoses kohaliku arenguga konkreetne kirjeldus, mis käsitleb koordinatsioonimehhanisme kohalike arengustrateegiate, artiklis 36 osutatud koostöömeetme, artiklis 21 osutatud maapiirkondade põhiteenuseid ja külauuendust käsitleva meetme
  , mis hõlmab linnade ja maapiirkondade vahelisi sidemeid ning piirkondadevahelist koostööd,
  ning artiklis 20 osutatud maapiirkondades põllumajandusettevõtete ja ettevõtluse arendamist käsitleva meetme raames maapiirkondades mittepõllumajandusliku tegevuse toetamise vahel;

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | innovatsiooni suhtes kohaldatava lähenemisviisi kirjeldus, võttes arvesse
  tootlikkuse
  ja loodusvarade säästva majandamise parandamist ning seda, kuivõrd kõnealune lähenemisviis aitab saavutada artiklis 61 osutatud
  põllumajanduse tootlikkuse
  ja säästvusega tegeleva EIP eesmärke; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(g)

innovatsiooni suhtes kohaldatava lähenemisviisi kirjeldus, võttes arvesse
  tootlikkuse
  ja loodusvarade säästva majandamise parandamist ning seda, kuivõrd kõnealune lähenemisviis aitab saavutada artiklis 61 osutatud
  põllumajanduse tootlikkuse
  ja säästvusega tegeleva EIP eesmärke;

| (g) | innovatsiooni suhtes kohaldatava lähenemisviisi kirjeldus, võttes arvesse
  põllumajandusettevõtete tootmise, majandusliku elujõulisuse
  ja loodusvarade säästva majandamise parandamist ning seda, kuivõrd kõnealune lähenemisviis aitab saavutada artiklis 61 osutatud
  põllumajandustootmise, majandusliku elujõulisuse
  ja säästvusega tegeleva EIP eesmärke; |
| --- | --- |

(g)

innovatsiooni suhtes kohaldatava lähenemisviisi kirjeldus, võttes arvesse
  põllumajandusettevõtete tootmise, majandusliku elujõulisuse
  ja loodusvarade säästva majandamise parandamist ning seda, kuivõrd kõnealune lähenemisviis aitab saavutada artiklis 61 osutatud
  põllumajandustootmise, majandusliku elujõulisuse
  ja säästvusega tegeleva EIP eesmärke;

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1 – punkt j

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (j) | indikaatorkava, mis sisaldab programmiga hõlmatud iga liidu maaelu arengu prioriteedi kohta sihtnäitajaid ning valitud meetmeid koos kavandatud väljundite ja kuludega, mis on liigendatud avaliku ja erasektori kaupa; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(j)

indikaatorkava, mis sisaldab programmiga hõlmatud iga liidu maaelu arengu prioriteedi kohta sihtnäitajaid ning valitud meetmeid koos kavandatud väljundite ja kuludega, mis on liigendatud avaliku ja erasektori kaupa;

| (j) | indikaatorkava, mis sisaldab programmiga hõlmatud iga liidu maaelu arengu prioriteedi kohta sihtnäitajaid ning valitud meetmeid koos kavandatud
  protsessi- ja poliitiliste
  väljundite ja kuludega, eraldi avaliku ja erasektori kohta; |
| --- | --- |

(j)

indikaatorkava, mis sisaldab programmiga hõlmatud iga liidu maaelu arengu prioriteedi kohta sihtnäitajaid ning valitud meetmeid koos kavandatud
  protsessi- ja poliitiliste
  väljundite ja kuludega, eraldi avaliku ja erasektori kohta;

Selgitus

Selleks et tagada selge seos maaelu arengu poliitika eesmärkide ja nende esinemise vahel programmidokumentides, mis õigustavad konkreetseid eesmärke juhul, kui sekkumine on vajalik, tuleb programmi väljunditega seotud meetmete puhul ka edaspidi keskenduda poliitilistele eesmärkidele.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1 – punkt m

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (m) | teave selle kohta, kuidas programm täiendab meetmeid, mida rahastatakse muudest ühise põllumajanduspoliitika
  või ühtekuuluvuspoliitika
  vahenditest
  või Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (EMFF)
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(m)

teave selle kohta, kuidas programm täiendab meetmeid, mida rahastatakse muudest ühise põllumajanduspoliitika
  või ühtekuuluvuspoliitika
  vahenditest
  või Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (EMFF)
  ;

| (m) | teave selle kohta, kuidas programm täiendab meetmeid, mida rahastatakse muudest ühise põllumajanduspoliitika vahenditest,
  mehhanismide kohta, mis tagavad kooskõlastamise teistest ÜSRi fondidest toetatavate meetmetega, ning määruse (EL) nr [ÜSR/2013] IV jaotises nimetatud rahastamisvahendite kohaldamise kohta
  ; |
| --- | --- |

(m)

teave selle kohta, kuidas programm täiendab meetmeid, mida rahastatakse muudest ühise põllumajanduspoliitika vahenditest,
  mehhanismide kohta, mis tagavad kooskõlastamise teistest ÜSRi fondidest toetatavate meetmetega, ning määruse (EL) nr [ÜSR/2013] IV jaotises nimetatud rahastamisvahendite kohaldamise kohta
  ;

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | eraldi eriindikaatorkava koos kavandatud väljundite ja kuludega, mis on liigendatud avaliku ja erasektori kaupa. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

eraldi eriindikaatorkava koos kavandatud väljundite ja kuludega, mis on liigendatud avaliku ja erasektori kaupa.

| (c) | eraldi eriindikaatorkava koos kavandatud
  protsessi- ja poliitiliste
  väljundite ja kuludega, mis on liigendatud avaliku ja erasektori kaupa. |
| --- | --- |

(c)

eraldi eriindikaatorkava koos kavandatud
  protsessi- ja poliitiliste
  väljundite ja kuludega, mis on liigendatud avaliku ja erasektori kaupa.

Selgitus

Selleks et tagada selge seos maaelu arengu poliitika eesmärkide ja nende esinemise vahel programmidokumentides, mis õigustavad konkreetseid eesmärke juhul, kui sekkumine on vajalik, tuleb programmi väljunditega seotud meetmete puhul ka edaspidi keskenduda poliitilistele eesmärkidele.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lisaks
  määruse
  nr [ÜSR/2012] V
  lisas kehtestatud
  eeltingimustele
  kohaldatakse EAFRD suhtes
  määruse (EL) nr [ÜSR/2012] IV lisas kehtestatud üldisi eeltingimusi
  . | Määruse
  IV
  lisas kehtestatud
  eeltingimusi
  kohaldatakse EAFRD suhtes
  , kui need on asjakohased ja kohaldatavad erieesmärkidele, mida järgitakse vastavalt programmi prioriteetidele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Lisaks
  määruse
  nr [ÜSR/2012] V
  lisas kehtestatud
  eeltingimustele
  kohaldatakse EAFRD suhtes
  määruse (EL) nr [ÜSR/2012] IV lisas kehtestatud üldisi eeltingimusi
  .

Määruse
  IV
  lisas kehtestatud
  eeltingimusi
  kohaldatakse EAFRD suhtes
  , kui need on asjakohased ja kohaldatavad erieesmärkidele, mida järgitakse vastavalt programmi prioriteetidele
  .

Selgitus

Põllumajanduspiirkonna arengupoliitika ei saa vastutada teiste poliitikavaldkondade nõuete täitmise eest. Just kõnealuse poliitika oluliste prioriteetide jaoks peaksid eeltingimused olema kohustuslikud.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Komisjon võib maaelu arengu programmi heaks kiita enne liikmesriigiga partnerluslepingu sõlmimist juhul, kui komisjon leiab, et kõik maaelu arengu programmi elemendid vastavad käesoleva määruse sätetele ja partnerluslepingu EAFRDd puudutavatele osadele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a.
     
  Komisjon võib maaelu arengu programmi heaks kiita enne liikmesriigiga partnerluslepingu sõlmimist juhul, kui komisjon leiab, et kõik maaelu arengu programmi elemendid vastavad käesoleva määruse sätetele ja partnerluslepingu EAFRDd puudutavatele osadele.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt a – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (ii) | muuta EAFRD rahastamisosaluse määra ühe või mitme meetme puhul; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ii)

muuta EAFRD rahastamisosaluse määra ühe või mitme meetme puhul;

välja jäetud

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt a – alapunkt iv

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (iv) | kanda vahendeid üle selliste meetmete vahel, mille suhtes kohaldatakse erinevaid EAFRD rahastamisosaluse määrasid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(iv)

kanda vahendeid üle selliste meetmete vahel, mille suhtes kohaldatakse erinevaid EAFRD rahastamisosaluse määrasid.

välja jäetud

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt a – alapunkt iv a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (iv a) | kanda vahendeid üle programmide vahel, et vältida EAFRD vahendite kaotamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(iv a)

kanda vahendeid üle programmide vahel, et vältida EAFRD vahendite kaotamist.

Selgitus

Selle vältimiseks, et liikmesriik kaotab ühenduse vahendid, tuleb juhul, kui analüüsimisel selgub, et on kasutamata assigneeringute automaatse äravõtmise oht, lubada vahendeid sama liikmesriigi maaelu arengu programmide vahel ümber paigutada.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Komisjon väljastab lõikes 1 osutatud nõusoleku kahe kuu jooksul pärast taotluse saamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 a.
     
  Komisjon väljastab lõikes 1 osutatud nõusoleku kahe kuu jooksul pärast taotluse saamist.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon võtab rakendusaktidega
  vastu eeskirjad järgmiste toimingute menetlemise ja ajakava kohta: | Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 90 õigus võtta
  vastu eeskirjad järgmiste toimingute menetlemise ja ajakava kohta: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võtab rakendusaktidega
  vastu eeskirjad järgmiste toimingute menetlemise ja ajakava kohta:

Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 90 õigus võtta
  vastu eeskirjad järgmiste toimingute menetlemise ja ajakava kohta:

Selgitus

See ei ole puhtalt tehniline küsimus.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 91 osutatud kontrollimenetlusega. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 91 osutatud kontrollimenetlusega.

välja jäetud

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Põllumajandusettevõtetele suunatud meetmetest võivad kasu saada üksnes määruses (EL) nr DP/2013 määratletud aktiivsed põllumajandustootjad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Põllumajandusettevõtetele suunatud meetmetest võivad kasu saada üksnes määruses (EL) nr DP/2013 määratletud aktiivsed põllumajandustootjad.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kõnealuse meetme kohane toetus hõlmab kutseõpet ja oskuste omandamise meetmeid, tutvustustegevust ja teabemeetmeid. Kutseõppe ja oskuste omandamise meetmed võivad hõlmata koolituskursusi, õpikodasid ning juhendamist. | 1.   Kõnealuse meetme kohane toetus hõlmab kutseõpet ja oskuste omandamise meetmeid, tutvustustegevust ja teabemeetmeid. Kutseõppe ja oskuste omandamise meetmed võivad hõlmata koolituskursusi, õpikodasid ning juhendamist. |
| Toetus võib ka hõlmata lühiajalisi vastastikuseid vahetusi
  põllumajandusettevõtte
  juhtkonna liikmete tasandil
  ja põllumajandusettevõtete
  külastamist. | Toetus võib ka hõlmata lühiajalisi vastastikuseid vahetusi
  põllumajandus- ja metsandusettevõtte
  juhtkonna liikmete tasandil
  ning põllumajandus- ja metsandusettevõtete
  külastamist. |
| 2.   Kõnealuse meetme kohasest toetusest saavad kasu põllumajanduses, toiduainetööstuses ja metsandussektoris töötavad isikud, maa valdajad ja muud ettevõtjad, kes tegutsevad maapiirkondades VKEdena. | 2.   Kõnealuse meetme kohasest toetusest saavad kasu põllumajanduses, toiduainetööstuses ja metsandussektoris töötavad isikud, maa valdajad ja muud ettevõtjad, kes tegutsevad maapiirkondades VKEdena.
  Kõnealuse meetme kohast toetust andes võib eelisõiguse anda põllumajandus- ja metsandussektoriga seotud VKEdele. |
| Toetusesaaja on koolituse või muu teadmussiirde ja teabeteenuse osutaja. | Toetusesaaja on koolituse või muu teadmussiirde ja teabeteenuse osutaja
  , kes võib olla avalik-õiguslik asutus
  . |
| 3.   Kõnealuse meetme kohane toetus ei hõlma sellist teoreetilist või praktilist õpet, mis moodustab kesk- või kõrghariduse tavaprogrammide või -süsteemide osa. | 3.   Kõnealuse meetme kohane toetus ei hõlma sellist teoreetilist või praktilist õpet, mis moodustab kesk- või kõrghariduse tavaprogrammide või -süsteemide osa. |
| Teadmussiiret ja teabeteenust osutavatel asutustel peab olema kõnealuse ülesande täitmiseks asjakohane suutlikkus personali kvalifikatsiooni ja korrapärase koolituse näol. | Teadmussiiret ja teabeteenust osutavatel asutustel peab olema kõnealuse ülesande täitmiseks asjakohane suutlikkus personali kvalifikatsiooni ja korrapärase koolituse näol. |
| 4.   Kõnealuse meetme kohased toetuskõlblikud kulud hõlmavad teadmussiirde ja teabeteenuste korraldamise ja osutamise kulusid. Tutvustusprojektide puhul võib toetus hõlmata ka vastavaid investeerimiskulusid. Toetuskõlblikud on ka osalejate sõidu- ja elamiskulud, päevarahad ning ka põllumajandustootjate asendamisega seotud kulud. | 4.   Kõnealuse meetme kohased toetuskõlblikud kulud hõlmavad teadmussiirde ja teabeteenuste korraldamise ja osutamise kulusid. Tutvustusprojektide puhul võib toetus hõlmata ka vastavaid investeerimiskulusid. Toetuskõlblikud on ka osalejate sõidu- ja elamiskulud, päevarahad ning ka põllumajandustootjate asendamisega seotud kulud. |
| 5.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse toetuskõlblike kulude täpsustamist, teadmussiirde teenust osutavate asutuste kvalifikatsiooni miinimumnõudeid ning põllumajandusettevõtete vahetuskavade ja kõnealuste ettevõtete külastamise kestust ja sisu. | 5.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse toetuskõlblike kulude täpsustamist, teadmussiirde teenust osutavate asutuste kvalifikatsiooni miinimumnõudeid ning põllumajandusettevõtete vahetuskavade ja kõnealuste ettevõtete külastamise kestust ja sisu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kõnealuse meetme kohane toetus hõlmab kutseõpet ja oskuste omandamise meetmeid, tutvustustegevust ja teabemeetmeid. Kutseõppe ja oskuste omandamise meetmed võivad hõlmata koolituskursusi, õpikodasid ning juhendamist.

1.   Kõnealuse meetme kohane toetus hõlmab kutseõpet ja oskuste omandamise meetmeid, tutvustustegevust ja teabemeetmeid. Kutseõppe ja oskuste omandamise meetmed võivad hõlmata koolituskursusi, õpikodasid ning juhendamist.

Toetus võib ka hõlmata lühiajalisi vastastikuseid vahetusi
  põllumajandusettevõtte
  juhtkonna liikmete tasandil
  ja põllumajandusettevõtete
  külastamist.

Toetus võib ka hõlmata lühiajalisi vastastikuseid vahetusi
  põllumajandus- ja metsandusettevõtte
  juhtkonna liikmete tasandil
  ning põllumajandus- ja metsandusettevõtete
  külastamist.

2.   Kõnealuse meetme kohasest toetusest saavad kasu põllumajanduses, toiduainetööstuses ja metsandussektoris töötavad isikud, maa valdajad ja muud ettevõtjad, kes tegutsevad maapiirkondades VKEdena.

2.   Kõnealuse meetme kohasest toetusest saavad kasu põllumajanduses, toiduainetööstuses ja metsandussektoris töötavad isikud, maa valdajad ja muud ettevõtjad, kes tegutsevad maapiirkondades VKEdena.
  Kõnealuse meetme kohast toetust andes võib eelisõiguse anda põllumajandus- ja metsandussektoriga seotud VKEdele.

Toetusesaaja on koolituse või muu teadmussiirde ja teabeteenuse osutaja.

Toetusesaaja on koolituse või muu teadmussiirde ja teabeteenuse osutaja
  , kes võib olla avalik-õiguslik asutus
  .

3.   Kõnealuse meetme kohane toetus ei hõlma sellist teoreetilist või praktilist õpet, mis moodustab kesk- või kõrghariduse tavaprogrammide või -süsteemide osa.

3.   Kõnealuse meetme kohane toetus ei hõlma sellist teoreetilist või praktilist õpet, mis moodustab kesk- või kõrghariduse tavaprogrammide või -süsteemide osa.

Teadmussiiret ja teabeteenust osutavatel asutustel peab olema kõnealuse ülesande täitmiseks asjakohane suutlikkus personali kvalifikatsiooni ja korrapärase koolituse näol.

Teadmussiiret ja teabeteenust osutavatel asutustel peab olema kõnealuse ülesande täitmiseks asjakohane suutlikkus personali kvalifikatsiooni ja korrapärase koolituse näol.

4.   Kõnealuse meetme kohased toetuskõlblikud kulud hõlmavad teadmussiirde ja teabeteenuste korraldamise ja osutamise kulusid. Tutvustusprojektide puhul võib toetus hõlmata ka vastavaid investeerimiskulusid. Toetuskõlblikud on ka osalejate sõidu- ja elamiskulud, päevarahad ning ka põllumajandustootjate asendamisega seotud kulud.

4.   Kõnealuse meetme kohased toetuskõlblikud kulud hõlmavad teadmussiirde ja teabeteenuste korraldamise ja osutamise kulusid. Tutvustusprojektide puhul võib toetus hõlmata ka vastavaid investeerimiskulusid. Toetuskõlblikud on ka osalejate sõidu- ja elamiskulud, päevarahad ning ka põllumajandustootjate asendamisega seotud kulud.

5.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse toetuskõlblike kulude täpsustamist, teadmussiirde teenust osutavate asutuste kvalifikatsiooni miinimumnõudeid ning põllumajandusettevõtete vahetuskavade ja kõnealuste ettevõtete külastamise kestust ja sisu.

5.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse toetuskõlblike kulude täpsustamist, teadmussiirde teenust osutavate asutuste kvalifikatsiooni miinimumnõudeid ning põllumajandusettevõtete vahetuskavade ja kõnealuste ettevõtete külastamise kestust ja sisu.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kõnealuse meetme kohast toetust antakse selleks, et: | 1.   Kõnealuse meetme kohast toetust antakse selleks, et: |
| (a) | aidata maapiirkondade põllumajandustootjatel, metsa valdajatel ning VKEdel saada kasu nõustamisteenustest, et parandada oma ettevõtte või äriühingu majandus- ja keskkonnategevuse tulemuslikkust ning oma majapidamise, ettevõtte ja/või investeeringu kliimasõbralikkust ja vastupanuvõimet kliimamuutusele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kõnealuse meetme kohast toetust antakse selleks, et:

1.   Kõnealuse meetme kohast toetust antakse selleks, et:

(a)

aidata maapiirkondade põllumajandustootjatel, metsa valdajatel ning VKEdel saada kasu nõustamisteenustest, et parandada oma ettevõtte või äriühingu majandus- ja keskkonnategevuse tulemuslikkust ning oma majapidamise, ettevõtte ja/või investeeringu kliimasõbralikkust ja vastupanuvõimet kliimamuutusele;

| (a) | aidata maapiirkondade põllumajandustootjatel, metsa valdajatel ning VKEdel saada kasu nõustamisteenustest, et parandada oma ettevõtte või äriühingu majandus- ja keskkonnategevuse tulemuslikkust ning oma majapidamise, ettevõtte ja/või investeeringu kliimasõbralikkust ja vastupanuvõimet kliimamuutusele; |
| --- | --- |

(a)

aidata maapiirkondade põllumajandustootjatel, metsa valdajatel ning VKEdel saada kasu nõustamisteenustest, et parandada oma ettevõtte või äriühingu majandus- ja keskkonnategevuse tulemuslikkust ning oma majapidamise, ettevõtte ja/või investeeringu kliimasõbralikkust ja vastupanuvõimet kliimamuutusele;

| (b) | soodustada põllumajandusettevõtte juhtimis-, asendus- ja nõustamisteenuste, samuti metsandusalase nõustamisteenuste loomist, sealhulgas määruse (EL) nr HR/
  2012
  artiklites 12, 13 ja 14 osutatud põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi loomist; |
| --- | --- |

(b)

soodustada põllumajandusettevõtte juhtimis-, asendus- ja nõustamisteenuste, samuti metsandusalase nõustamisteenuste loomist, sealhulgas määruse (EL) nr HR/
  2012
  artiklites 12, 13 ja 14 osutatud põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi loomist;

| (b) | soodustada põllumajandusettevõtte juhtimis-, asendus- ja nõustamisteenuste, samuti metsandusalase nõustamisteenuste loomist, sealhulgas määruse (EL) nr HR/
  2013
  artiklites 12, 13 ja 14 osutatud põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi loomist; |
| --- | --- |

(b)

soodustada põllumajandusettevõtte juhtimis-, asendus- ja nõustamisteenuste, samuti metsandusalase nõustamisteenuste loomist, sealhulgas määruse (EL) nr HR/
  2013
  artiklites 12, 13 ja 14 osutatud põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi loomist;

| (c) | edendada nõustajate koolitust. |
| --- | --- |

(c)

edendada nõustajate koolitust.

| (c) | edendada nõustajate koolitust; |
| --- | --- |

(c)

edendada nõustajate koolitust;

| (c a) | toetada noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamist. |
| --- | --- |

(c a)

toetada noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamist.

2.   Lõike 1 punktides a ja c sätestatud toetusesaaja on nõustamis- või koolitusteenuse osutaja. Lõike 1 punkti b kohast toetust antakse sellisele asutusele või organile, kes valiti välja selleks, et rajada teenindussüsteem, mille kaudu pakutakse haldus-, asendus- ja nõustamisteenuseid põllumajandusettevõtetele või nõustamisteenuseid metsandusettevõtetele.

2.   Lõike 1 punktides a, c 
  ja c a
  sätestatud toetusesaaja on nõustamis- või koolitusteenuse osutaja. Lõike 1 punkti b kohast toetust antakse sellisele asutusele või organile, kes valiti välja selleks, et rajada teenindussüsteem, mille kaudu pakutakse haldus-, asendus- ja nõustamisteenuseid põllumajandusettevõtetele või nõustamisteenuseid metsandusettevõtetele.

3.   Ametiasutused ja organid, kes on valitud osutama nõustamisteenuseid, peavad kasutama asjakohaseid ressursse, s.t neil peab olema järjepidevalt koolitatud ja kvalifitseeritud personal ning nõustamiskogemus ja
  usaldusväärsus
  asjaomases valdkonnas. Toetusesaajad valitakse konkursikutsete kaudu. Valikumenetlus peab olema
  objektiivne ja
  avatud nii avalik-õiguslikele kui ka eraõiguslikele asutustele.

3.   Ametiasutused ja organid, kes on valitud osutama nõustamisteenuseid, peavad kasutama asjakohaseid ressursse, s.t neil peab olema järjepidevalt koolitatud ja kvalifitseeritud personal ning nõustamiskogemus ja
  nad peavad üles näitama sõltumatust ja usaldusväärsust
  asjaomases valdkonnas. Toetusesaajad valitakse konkursikutsete kaudu. Valikumenetlus peab
  lähtuma avalikust õigusest ning
  olema avatud nii avalik-õiguslikele kui ka eraõiguslikele asutustele.
  See peab olema objektiivne ning jätma kõrvale kandidaadid, kellel tekib huvide konflikt.

Nõustamisteenuse osutamisel peavad nõustamisasutused järgima määruse (EL) nr HR/
  2012
  artikli 13 lõikes 2 osutatud andmete avalikustamata jätmisega seotud kohustusi.

Nõustamisteenuse osutamisel peavad nõustamisasutused järgima määruse (EL) nr HR/
  2013
  artikli 13 lõikes 2 osutatud andmete avalikustamata jätmisega seotud kohustusi.

3 a.
     
  Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem peab vastama määruse (EL) nr HR/2013 artiklis 12 toodud nõuetele. Nõustamisteenuse osutamiseks antakse lisatoetust ainult juhul, kui liikmesriik on loonud määruse (EL) nr HR/2013 artikli 12 kohase põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi.

4.   Põllumajandustootjate nõustamine peab olema seotud
  vähemalt ühe
  liidu maaelu arengu prioriteediga ning käsitlema
  vähemalt üht järgmistest aspektidest
  :

4.   Põllumajandustootjate nõustamine peab olema seotud
  kahe või enama
  liidu maaelu arengu prioriteediga ning käsitlema
  kahte või enamat järgmist aspekti
  :

| (a) | määruse (EL) nr HR/
  2012
  VI jaotise 1. peatükis sätestatud ühte või mitut kohustuslikku majandamisnõuet ja/või hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet; |
| --- | --- |

(a)

määruse (EL) nr HR/
  2012
  VI jaotise 1. peatükis sätestatud ühte või mitut kohustuslikku majandamisnõuet ja/või hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet;

| (a) | määruse (EL) nr HR/
  2013
  VI jaotise 1. peatükis sätestatud ühte või mitut kohustuslikku majandamisnõuet ja/või hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet; |
| --- | --- |

(a)

määruse (EL) nr HR/
  2013
  VI jaotise 1. peatükis sätestatud ühte või mitut kohustuslikku majandamisnõuet ja/või hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet;

| b) | vajaduse korral määruse (EL) nr DP/
  2012
  III jaotise 2. peatükis sätestatud kliimat ja keskkonda säästvaid põllumajandustavasid ning määruse (EL) nr DP/
  2012
  artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud põllumajandusmaa sobilikus seisukorras hoidmist; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral määruse (EL) nr DP/
  2012
  III jaotise 2. peatükis sätestatud kliimat ja keskkonda säästvaid põllumajandustavasid ning määruse (EL) nr DP/
  2012
  artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud põllumajandusmaa sobilikus seisukorras hoidmist;

| (b) | vajaduse korral määruse (EL) nr DP/
  2013
  III jaotise 2. peatükis sätestatud kliimat ja keskkonda säästvaid põllumajandustavasid ning määruse (EL) nr DP/
  2013
  artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud põllumajandusmaa sobilikus seisukorras hoidmist; |
| --- | --- |

(b)

vajaduse korral määruse (EL) nr DP/
  2013
  III jaotise 2. peatükis sätestatud kliimat ja keskkonda säästvaid põllumajandustavasid ning määruse (EL) nr DP/
  2013
  artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud põllumajandusmaa sobilikus seisukorras hoidmist;

| (c) | määruse (EL) nr HR/
  2012
  I lisas sätestatud nõudeid või meetmeid, mis on seotud kliimamuutuste leevendamise ja sellega kohanemise, elurikkuse, vee ja mulla kaitse, loomahaigustest teatamise ning uuendustegevusega; |
| --- | --- |

(c)

määruse (EL) nr HR/
  2012
  I lisas sätestatud nõudeid või meetmeid, mis on seotud kliimamuutuste leevendamise ja sellega kohanemise, elurikkuse, vee ja mulla kaitse, loomahaigustest teatamise ning uuendustegevusega;

| (c) | määruse (EL) nr HR/
  2013
  I lisas sätestatud nõudeid või meetmeid, mis on seotud kliimamuutuste leevendamise ja sellega kohanemise, elurikkuse, vee ja mulla kaitse, looma- ja taimehaigustest teatamise ning uuendustegevusega; |
| --- | --- |

(c)

määruse (EL) nr HR/
  2013
  I lisas sätestatud nõudeid või meetmeid, mis on seotud kliimamuutuste leevendamise ja sellega kohanemise, elurikkuse, vee ja mulla kaitse, looma- ja taimehaigustest teatamise ning uuendustegevusega;

| (d) | liikmesriikide poolt määratletud väikeste põllumajandusettevõtete ning vähemalt määruse (EL) nr DP/
  2012
   V jaotises osutatud väikepõllumajandustootjate kavas osalevate põllumajandusettevõtete majandustegevuse jätkusuutlikku arengut; |
| --- | --- |

(d)

liikmesriikide poolt määratletud väikeste põllumajandusettevõtete ning vähemalt määruse (EL) nr DP/
  2012
   V jaotises osutatud väikepõllumajandustootjate kavas osalevate põllumajandusettevõtete majandustegevuse jätkusuutlikku arengut;

| (d) | liikmesriikide poolt määratletud väikeste põllumajandusettevõtete ning vähemalt määruse (EL) nr DP/
  2013
   V jaotises osutatud väikepõllumajandustootjate kavas osalevate põllumajandusettevõtete majandustegevuse jätkusuutlikku arengut; |
| --- | --- |

(d)

liikmesriikide poolt määratletud väikeste põllumajandusettevõtete ning vähemalt määruse (EL) nr DP/
  2013
   V jaotises osutatud väikepõllumajandustootjate kavas osalevate põllumajandusettevõtete majandustegevuse jätkusuutlikku arengut;

| (e) | kui on asjakohane, siis liidu õigusaktidel põhinevaid
  tööohutusnõudeid. |
| --- | --- |

(e)

kui on asjakohane, siis liidu õigusaktidel põhinevaid
  tööohutusnõudeid.

| (e) | kui
  see
  on asjakohane, siis liidu
  või siseriiklikel
  õigusaktidel põhinevaid
  tööohutus- või põllumajandusettevõtete ohutuse nõudeid; |
| --- | --- |

(e)

kui
  see
  on asjakohane, siis liidu
  või siseriiklikel
  õigusaktidel põhinevaid
  tööohutus- või põllumajandusettevõtete ohutuse nõudeid;

| (e a) | noorte või uute põllumajandustootjate tegevuse alustamise toetamist, maa ja laenude kättesaadavust põllumajandusettevõtte loomiseks või mõnd nimetatutest; |
| --- | --- |

(e a)

noorte või uute põllumajandustootjate tegevuse alustamise toetamist, maa ja laenude kättesaadavust põllumajandusettevõtte loomiseks või mõnd nimetatutest;

| (e b) | põllumajanduslike majapidamiste majandustegevuse jätkusuutlikku arengut kooskõlas kõigi maaelu arengu programmides soovitatud meetmetega, sealhulgas ettevõtete ajakohastamist, konkurentsivõime tõstmist, valdkondlikku integratsiooni ja mahepõllumajanduse arendamist; |
| --- | --- |

(e b)

põllumajanduslike majapidamiste majandustegevuse jätkusuutlikku arengut kooskõlas kõigi maaelu arengu programmides soovitatud meetmetega, sealhulgas ettevõtete ajakohastamist, konkurentsivõime tõstmist, valdkondlikku integratsiooni ja mahepõllumajanduse arendamist;

| (e c) | konkreetseid nõustamisteenuseid, mis toetavad kohalikku töötlemist ja lähiturustamist, sh koolitust ning kohandatud hügieenieeskirjade ja toiduohutusnõuete rakendamist; |
| --- | --- |

(e c)

konkreetseid nõustamisteenuseid, mis toetavad kohalikku töötlemist ja lähiturustamist, sh koolitust ning kohandatud hügieenieeskirjade ja toiduohutusnõuete rakendamist;

| (e d) | loomakasvatuse „One health” aspekte. |
| --- | --- |

(e d)

loomakasvatuse „One health” aspekte.

Nõustamine võib hõlmata ka põllumajandusliku majapidamise majandus-, põllumajandus- ja keskkonnategevuse tulemuslikkusega seotud küsimusi.

Nõustamine võib hõlmata ka põllumajandusliku majapidamise majandus-, põllumajandus- ja keskkonnategevuse tulemuslikkusega seotud küsimusi.

5.   Metsa valdajate nõustamine peaks käsitlema vähemalt direktiivides 92/43/EMÜ, 2009/147/EÜ ja 2000/60/EÜ sätestatud asjakohaseid kohustusi. Nõustamine võib hõlmata ka metsandusettevõtte majandus- ja keskkonnategevuse tulemuslikkusega seotud küsimusi.

5.   Metsa valdajate nõustamine peaks käsitlema vähemalt direktiivides 92/43/EMÜ, 2009/147/EÜ ja 2000/60/EÜ sätestatud asjakohaseid kohustusi. Nõustamine võib hõlmata ka metsandusettevõtte majandus- ja keskkonnategevuse tulemuslikkusega seotud küsimusi.

6.   VKEde nõustamine võib hõlmata ettevõtte majandus- ja keskkonnategevuse tulemuslikkusega seotud küsimusi.

6.   VKEde nõustamine võib hõlmata ettevõtte majandus- ja keskkonnategevuse tulemuslikkusega seotud küsimusi.
  Eelisõiguse võib anda põllumajandus- ja metsandussektoriga seotud mikroettevõtjatele ning VKEdele.

7.   Õigustatud juhtudel ja vajaduse korral võib osaliselt nõustada rühmiti, võttes samal ajal arvesse nõustamisteenuste üksikkasutajate olukorda.

7.   Õigustatud juhtudel ja vajaduse korral võib osaliselt nõustada rühmiti, võttes samal ajal arvesse nõustamisteenuste üksikkasutajate olukorda.

8.   Lõike 1 punktide a ja c kohane toetuse maksimumsumma on sätestatud I lisas. Lõike 1 punkti b kohast toetust makstakse maksimaalselt viie aasta jooksul teenuse loomisest ja see väheneb järk-järgult.

8.   Lõike 1 punktide a ja c kohane toetuse maksimumsumma on sätestatud I lisas. Lõike 1 punkti b kohast toetust makstakse maksimaalselt viie aasta jooksul teenuse loomisest ja see väheneb järk-järgult.

9.   Komisjonil on õigus võtta artiklis 90 kehtestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse nõustamisteenust osutavate asutuste või organite kvalifikatsiooni miinimumnõuete täpsustamist.

9.   Komisjonil on õigus võtta artiklis 90 kehtestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse nõustamisteenust osutavate asutuste või organite kvalifikatsiooni miinimumnõuete täpsustamist.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva meetme kohane teotus hõlmab põllumajandustootjate liitumist järgmiste kavade ja süsteemidega: | 1.   Käesoleva meetme kohane toetus hõlmab põllumajandustootjate
  ning tootjarühmade ja tootjaorganisatsioonide
  liitumist järgmiste kavade ja süsteemidega: |
| (a) | liidu õigusaktidega kehtestatud põllumajandustoodete, puuvilla ja toiduainete kvaliteedikavad; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva meetme kohane teotus hõlmab põllumajandustootjate liitumist järgmiste kavade ja süsteemidega:

1.   Käesoleva meetme kohane toetus hõlmab põllumajandustootjate
  ning tootjarühmade ja tootjaorganisatsioonide
  liitumist järgmiste kavade ja süsteemidega:

(a)

liidu õigusaktidega kehtestatud põllumajandustoodete, puuvilla ja toiduainete kvaliteedikavad;

| (a) | liidu õigusaktidega kehtestatud põllumajandustoodete, puuvilla ja toiduainete kvaliteedikavad; |
| --- | --- |

(a)

liidu õigusaktidega kehtestatud põllumajandustoodete, puuvilla ja toiduainete kvaliteedikavad;

| (b) | liikmesriikide poolt tunnustatud põllumajandustoodete, puuvilla ja toiduainete kvaliteedikavad, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele: |
| --- | --- |

(b)

liikmesriikide poolt tunnustatud põllumajandustoodete, puuvilla ja toiduainete kvaliteedikavad, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele:

| (b) | liikmesriikide poolt tunnustatud põllumajandustoodete, puuvilla ja toiduainete kvaliteedikavad, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele: |
| --- | --- |

(b)

liikmesriikide poolt tunnustatud põllumajandustoodete, puuvilla ja toiduainete kvaliteedikavad, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele:

| | (i) | kõnealuse kava raames toodetud lõpptoote eripära tuleneb selgetest kohustustest, millega tagatakse: |
| --- | --- | --- |

(i)

kõnealuse kava raames toodetud lõpptoote eripära tuleneb selgetest kohustustest, millega tagatakse:

| | (i) | kõnealuse kava raames toodetud lõpptoote eripära tuleneb selgetest kohustustest, millega tagatakse: |
| --- | --- | --- |

(i)

kõnealuse kava raames toodetud lõpptoote eripära tuleneb selgetest kohustustest, millega tagatakse:

| | | — | toote eripärased tunnused või |
| --- | --- | --- | --- |

—

toote eripärased tunnused või

| | | — | toote eripärased tunnused või |
| --- | --- | --- | --- |

—

toote eripärased tunnused või

| | | — | eripärased kasvatus- või tootmismeetodid või |
| --- | --- | --- | --- |

—

eripärased kasvatus- või tootmismeetodid või

| | | — | eripärased kasvatus- või tootmismeetodid või |
| --- | --- | --- | --- |

—

eripärased kasvatus- või tootmismeetodid või

| | | — | lõpptoote kvaliteet, mis on inimeste, loomade või taimede tervise, loomade heaolu või keskkonnakaitse seisukohast oluliselt parem kui see, mida nõutakse kaubandusstandarditega; |
| --- | --- | --- | --- |

—

lõpptoote kvaliteet, mis on inimeste, loomade või taimede tervise, loomade heaolu või keskkonnakaitse seisukohast oluliselt parem kui see, mida nõutakse kaubandusstandarditega;

| | | — | lõpptoote kvaliteet, mis on inimeste, loomade või taimede tervise, loomade heaolu või keskkonnakaitse seisukohast oluliselt parem kui see, mida nõutakse kaubandusstandarditega
  või |
| --- | --- | --- | --- |

—

lõpptoote kvaliteet, mis on inimeste, loomade või taimede tervise, loomade heaolu või keskkonnakaitse seisukohast oluliselt parem kui see, mida nõutakse kaubandusstandarditega
  või

| | | — | lühikesed ja kohalikud toiduainete tarneahelad; |
| --- | --- | --- | --- |

—

lühikesed ja kohalikud toiduainete tarneahelad;

| (ii) | kava on avatud kõigile tootjatele; |
| --- | --- |

(ii)

kava on avatud kõigile tootjatele;

| | (ii) | kava on avatud kõigile tootjatele; |
| --- | --- | --- |

(ii)

kava on avatud kõigile tootjatele;

| (iii) | kava sisaldab siduvaid tootespetsifikatsioone ja nendele spetsifikatsioonidele vastavust kontrollib avaliku sektori asutus või sõltumatu inspekteerimisorgan; |
| --- | --- |

(iii)

kava sisaldab siduvaid tootespetsifikatsioone ja nendele spetsifikatsioonidele vastavust kontrollib avaliku sektori asutus või sõltumatu inspekteerimisorgan;

| | (iii) | kava sisaldab siduvaid tootespetsifikatsioone ja nendele spetsifikatsioonidele vastavust kontrollib avaliku sektori asutus või sõltumatu inspekteerimisorgan; |
| --- | --- | --- |

(iii)

kava sisaldab siduvaid tootespetsifikatsioone ja nendele spetsifikatsioonidele vastavust kontrollib avaliku sektori asutus või sõltumatu inspekteerimisorgan;

| (iv) | kava on läbipaistev ja tagab toodete täieliku jälgitavuse |
| --- | --- |

(iv)

kava on läbipaistev ja tagab toodete täieliku jälgitavuse

| | (iv) | kava on läbipaistev ja tagab toodete täieliku jälgitavuse |
| --- | --- | --- |

(iv)

kava on läbipaistev ja tagab toodete täieliku jälgitavuse

| | või |
| --- | --- |

või

| | või |
| --- | --- |

või

| (c) | põllumajandustoodete vabatahtliku sertifitseerimise süsteemid, mille kohta liikmesriigid kinnitavad, et need vastavad põllumajandustoodete ja toiduainete vabatahtliku sertifitseerimise süsteemide haldamist käsitlevate liidu parimate tavade suunistele. |
| --- | --- |

(c)

põllumajandustoodete vabatahtliku sertifitseerimise süsteemid, mille kohta liikmesriigid kinnitavad, et need vastavad põllumajandustoodete ja toiduainete vabatahtliku sertifitseerimise süsteemide haldamist käsitlevate liidu parimate tavade suunistele.

| (c) | põllumajandustoodete
  ja -ettevõtete
  vabatahtliku sertifitseerimise süsteemid, mille kohta liikmesriigid kinnitavad, et need vastavad põllumajandustoodete ja toiduainete vabatahtliku sertifitseerimise süsteemide haldamist käsitlevate liidu parimate tavade suunistele. |
| --- | --- |

(c)

põllumajandustoodete
  ja -ettevõtete
  vabatahtliku sertifitseerimise süsteemid, mille kohta liikmesriigid kinnitavad, et need vastavad põllumajandustoodete ja toiduainete vabatahtliku sertifitseerimise süsteemide haldamist käsitlevate liidu parimate tavade suunistele.

1 a.
     
  Toetus võib hõlmata ka lõike 1 punktides a ja b osutatud kvaliteedikavade alla kuuluvate toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kulusid, mida kannavad põllumajandustootjad, tootjarühmad või -organisatsioonid.

2.   Toetust antakse iga-aastase stimuleeriva maksena, mille suurus määratakse kindlaks vastavalt toetatavates kavades osalemisest tulenevate püsikulude tasemele ja toetuse maksimaalne kestus on viis aastat.

2.   Toetust antakse iga-aastase stimuleeriva maksena, mille suurus määratakse kindlaks vastavalt toetatavates kavades osalemisest tulenevate püsikulude tasemele ja toetuse maksimaalne kestus on viis aastat.

Erandina lõikest 1 võib toetust anda ka toetusesaajatele, kes osalesid sarnases kavas programmitöö perioodil 2007–2013, tingimusel et välditakse topeltmakseid ja toetusesaamise maksimaalne kogukestus on viis aastat. Toetust makstakse aasta kaupa kavas osalemist tõendavate dokumentide esitamisel. Tootja esitab siiski ainult ühe taotluse viieaastase perioodi kohta.

Käesoleva lõigu kohaldamisel tähendavad püsikulud kulusid, mis on kantud seoses toetust saava kvaliteedikavaga liitumise ja nimetatud kavas osalemise iga-aastaste osamaksetega, sealhulgas vajaduse korral kulutused kontrollidele, mida on vaja kava spetsifikatsioonidele vastavuse tõendamiseks.

Käesoleva lõigu kohaldamisel tähendavad püsikulud kulusid, mis on kantud seoses toetust saava kvaliteedikavaga liitumise ja nimetatud kavas osalemise iga-aastaste osamaksetega, sealhulgas vajaduse korral kulutused kontrollidele, mida on vaja kava spetsifikatsioonidele vastavuse tõendamiseks.

3.   Toetuse maksimumsumma on sätestatud I lisas.

3.   Toetuse maksimumsumma on sätestatud I lisas.
  Kui toetatakse tootjarühmi vastavalt lõikele 1 a, võivad liikmesriigid kehtestada erinevad maksimumsummad.

4.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse lõike 1 punkti a reguleerimisalasse kuuluvaid konkreetseid liidu kvaliteedikavasid.

4.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse lõike 1 punkti a reguleerimisalasse kuuluvaid konkreetseid liidu kvaliteedikavasid.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva meetme kohane toetus hõlmab materiaalsetesse ja/või immateriaalsetesse varadesse tehtavaid investeeringuid, mis: | 1.   Käesoleva meetme kohane toetus hõlmab materiaalsetesse ja/või immateriaalsetesse varadesse tehtavaid investeeringuid, mis: |
| (a) | parandavad põllumajandusliku majapidamise üldist tulemuslikkust; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva meetme kohane toetus hõlmab materiaalsetesse ja/või immateriaalsetesse varadesse tehtavaid investeeringuid, mis:

1.   Käesoleva meetme kohane toetus hõlmab materiaalsetesse ja/või immateriaalsetesse varadesse tehtavaid investeeringuid, mis:

(a)

parandavad põllumajandusliku majapidamise üldist tulemuslikkust;

| (a) | parandavad põllumajandusliku majapidamise üldist tulemuslikkust
  ja säästvust, sealhulgas ressursitõhusust ja kasvuhoonegaaside tasakaalu
  ; |
| --- | --- |

(a)

parandavad põllumajandusliku majapidamise üldist tulemuslikkust
  ja säästvust, sealhulgas ressursitõhusust ja kasvuhoonegaaside tasakaalu
  ;

| (b) | on seotud ELi toimimise lepingu I lisaga hõlmatud põllumajandustoodete või puuvilla töötlemise, turustamise
  ja/või
  tootearendusega. Tootmisprotsessi väljund võib olla kõnealuse lisaga hõlmamata toode; |
| --- | --- |

(b)

on seotud ELi toimimise lepingu I lisaga hõlmatud põllumajandustoodete või puuvilla töötlemise, turustamise
  ja/või
  tootearendusega. Tootmisprotsessi väljund võib olla kõnealuse lisaga hõlmamata toode;

| (b) | on seotud ELi toimimise lepingu I lisaga hõlmatud põllumajandustoodete või puuvilla
  , sealhulgas artiklis 17 nimetatud kvaliteediskeemidega hõlmatud toodete
  töötlemise, turustamise
  , säilitamise ja
  tootearendusega; tootmisprotsessi väljund võib olla kõnealuse lisaga hõlmamata toode;
  toetust võib anda väiketapamajade rajamiseks või arendamiseks; |
| --- | --- |

(b)

on seotud ELi toimimise lepingu I lisaga hõlmatud põllumajandustoodete või puuvilla
  , sealhulgas artiklis 17 nimetatud kvaliteediskeemidega hõlmatud toodete
  töötlemise, turustamise
  , säilitamise ja
  tootearendusega; tootmisprotsessi väljund võib olla kõnealuse lisaga hõlmamata toode;
  toetust võib anda väiketapamajade rajamiseks või arendamiseks;

| (c) | on seotud põllumajanduse arendamise
  ja
  kohandamise infrastruktuuriga, sealhulgas põllumajandus- ja metsamaale juurdepääsu, maakorralduse ja -paranduse,
  energiaga
  varustamise ja veeressursside majandamisega seotud tegevused; või |
| --- | --- |

(c)

on seotud põllumajanduse arendamise
  ja
  kohandamise infrastruktuuriga, sealhulgas põllumajandus- ja metsamaale juurdepääsu, maakorralduse ja -paranduse,
  energiaga
  varustamise ja veeressursside majandamisega seotud tegevused; või

| (c) | on seotud põllumajanduse arendamise
  , ajakohastamise või
  kohandamise infrastruktuuriga, sealhulgas põllumajandus- ja metsamaale juurdepääsu, maakorralduse ja -paranduse,
  energia ja veega
  varustamise ja
  nende säästmisega ning maa ja
  veeressursside
  ühise
  majandamisega seotud tegevustega; või |
| --- | --- |

(c)

on seotud põllumajanduse arendamise
  , ajakohastamise või
  kohandamise infrastruktuuriga, sealhulgas põllumajandus- ja metsamaale juurdepääsu, maakorralduse ja -paranduse,
  energia ja veega
  varustamise ja
  nende säästmisega ning maa ja
  veeressursside
  ühise
  majandamisega seotud tegevustega; või

| (d) | on mittetootlikud investeeringud, mis on seotud põllumajanduslike ja metsanduslike keskkonnakohustuste, liikide ja elupaikade elurikkuse kaitsestaatuse või Natura 2000 ala ning muude programmis kindlaksmääratud kõrge loodusliku väärtusega alade üldkasutusväärtuse suurendamisega. |
| --- | --- |

(d)

on mittetootlikud investeeringud, mis on seotud põllumajanduslike ja metsanduslike keskkonnakohustuste, liikide ja elupaikade elurikkuse kaitsestaatuse või Natura 2000 ala ning muude programmis kindlaksmääratud kõrge loodusliku väärtusega alade üldkasutusväärtuse suurendamisega.

| (d) | on mittetootlikud investeeringud, mis on seotud põllumajanduslike ja metsanduslike keskkonnakohustuste, liikide ja elupaikade elurikkuse kaitsestaatuse
  ning jahiressursside ja geneetiliste ressursside säästliku majandamisega
  või Natura 2000 ala ning muude programmis kindlaksmääratud kõrge loodusliku väärtusega alade üldkasutusväärtuse suurendamisega. |
| --- | --- |

(d)

on mittetootlikud investeeringud, mis on seotud põllumajanduslike ja metsanduslike keskkonnakohustuste, liikide ja elupaikade elurikkuse kaitsestaatuse
  ning jahiressursside ja geneetiliste ressursside säästliku majandamisega
  või Natura 2000 ala ning muude programmis kindlaksmääratud kõrge loodusliku väärtusega alade üldkasutusväärtuse suurendamisega.

2.   Lõike 1 punkti a kohast toetust antakse põllumajanduslikele majapidamistele.
  Põllumajandusettevõtte ümberkorraldamisse tehtavate investeeringute puhul on toetuskõlblikud üksnes sellised põllumajandusettevõtted, mis ei ületa teatavat suurust; liikmesriigid määravad selle suuruse kindlaks programmis, võttes aluseks liidu maaelu arengu prioriteedi „Iga liiki põllumajanduse konkurentsivõime ja põllumajandusettevõtte elujõulisuse suurendamine” suhtes teostatud SWOT-analüüsi.

2.   Lõike 1 punkti a kohast toetust antakse põllumajanduslikele majapidamistele
  või tootjarühmadele või -organisatsioonidele
  .

3.   Käesoleva meetme kohase toetuse maksimummäärad on sätestatud I lisas. Kõnealust määra võib suurendada noorte põllumajandusettevõtjate, kollektiivinvesteeringute ja rohkem kui ühe meetme kohast toetust hõlmavate integreeritud projektide puhul
  , samuti
  selliste investeeringute puhul, mis tehakse artikli 33 lõikes 3 osutatud looduslikust eripärast tingitud oluliste piirangutega aladesse ning põllumajanduse tootlikkuse ja säästvusega tegeleva EIP raames toetatud tegevuste puhul vastavalt I lisas sätestatud toetusmääradele. Ühendatud toetuse maksimummäär ei või siiski ületada 90 %.

3.   Käesoleva meetme kohase toetuse maksimummäärad on sätestatud I lisas. Kõnealust määra võib suurendada noorte põllumajandusettevõtjate
  ja selliste väikepõllumeeste koostööprojektide puhul, mille eesmärk on tõsta nende ettevõtete jätkusuutlikku tootlikkust ja innustada neid otsima alternatiivseid tuluallikaid, näiteks toodete töötlemisest; põllumajandustootjate või põllumajandustootjate rühmade puhul, kes investeerivad agroökoloogilistesse tootmissüsteemidesse;
  kollektiivinvesteeringute ja rohkem kui ühe meetme kohast toetust hõlmavate integreeritud projektide puhul; selliste investeeringute puhul, mis tehakse artikli 33 lõikes 3 osutatud looduslikust eripärast tingitud oluliste piirangutega aladesse; ning põllumajanduse tootlikkuse ja säästvusega tegeleva EIP raames toetatud tegevuste puhul vastavalt I lisas sätestatud toetusmääradele. Ühendatud toetuse maksimummäär ei või siiski ületada 90 %.

4.   Lõiget 3 ei kohaldata lõike 1 punktis d osutatud mittetootlike investeeringute suhtes.

4.   Lõiget 3 ei kohaldata lõike 1 punktis d osutatud mittetootlike investeeringute suhtes.

4 a.
     
  Põllumajandustootjatele võib anda toetust investeeringute tegemiseks pärast käesoleva määruse jõustumist vastu võetud liidu uute keskkonnakaitse, rahvatervise, looma- ja taimetervise, loomade heaolu ja tööohutuse normide täitmiseks.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | investeeringud ennetusmeetmetesse, mille eesmärk on vähendada võimalike loodusõnnetuste ja katastroofide tagajärgi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

investeeringud ennetusmeetmetesse, mille eesmärk on vähendada võimalike loodusõnnetuste ja katastroofide tagajärgi;

| (a) | investeeringud ennetusmeetmetesse, mille eesmärk on vähendada võimalike loodusõnnetuste
  , ebasoodsate keskkonnatingimuste
  ja katastroofide tagajärgi; |
| --- | --- |

(a)

investeeringud ennetusmeetmetesse, mille eesmärk on vähendada võimalike loodusõnnetuste
  , ebasoodsate keskkonnatingimuste
  ja katastroofide tagajärgi;

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | investeeringud, mille eesmärk on teha korda loodusõnnetuses ja katastroofides kahjustunud põllumajandusmaa ning taastada tootmise potentsiaal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

investeeringud, mille eesmärk on teha korda loodusõnnetuses ja katastroofides kahjustunud põllumajandusmaa ning taastada tootmise potentsiaal.

| (b) | investeeringud, mille eesmärk on teha korda loodusõnnetuses
  , ebasoodsates keskkonnatingimustes ja
  katastroofides kahjustunud põllumajandusmaa ning taastada tootmise potentsiaal. |
| --- | --- |

(b)

investeeringud, mille eesmärk on teha korda loodusõnnetuses
  , ebasoodsates keskkonnatingimustes ja
  katastroofides kahjustunud põllumajandusmaa ning taastada tootmise potentsiaal.

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva meetme kohane toetus hõlmab järgmist: | 1.   Käesoleva meetme kohane toetus hõlmab järgmist: |
| (a) | äritegevuse alustamise toetamine: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva meetme kohane toetus hõlmab järgmist:

1.   Käesoleva meetme kohane toetus hõlmab järgmist:

(a)

äritegevuse alustamise toetamine:

| (a) | äritegevuse alustamise toetamine: |
| --- | --- |

(a)

äritegevuse alustamise toetamine:

| | (i) | noorte põllumajandustootjate puhul; |
| --- | --- | --- |

(i)

noorte põllumajandustootjate puhul;

| | (i) | noorte põllumajandustootjate puhul; |
| --- | --- | --- |

(i)

noorte põllumajandustootjate puhul;

| | (ii) | maapiirkondades
  mittepõllumajandusliku tegevuse puhul; |
| --- | --- | --- |

(ii)

maapiirkondades
  mittepõllumajandusliku tegevuse puhul;

| | (ii) | mittepõllumajandusliku tegevuse
  ja põllumajandusteenuste osutamise
  puhul
  maapiirkondades
  ; |
| --- | --- | --- |

(ii)

mittepõllumajandusliku tegevuse
  ja põllumajandusteenuste osutamise
  puhul
  maapiirkondades
  ;

| | (iii) | väikeste põllumajandusettevõtete arendamise puhul; |
| --- | --- | --- |

(iii)

väikeste põllumajandusettevõtete arendamise puhul;

| | (iii) | väikeste põllumajandusettevõtete arendamise puhul; |
| --- | --- | --- |

(iii)

väikeste põllumajandusettevõtete arendamise puhul;

| (b) | investeeringud mittepõllumajanduslikesse tegevustesse; |
| --- | --- |

(b)

investeeringud mittepõllumajanduslikesse tegevustesse;

| (b) | investeeringud mittepõllumajanduslikesse tegevustesse; |
| --- | --- |

(b)

investeeringud mittepõllumajanduslikesse tegevustesse;

| (c) | iga-aastane
  toetus määruse (EL) nr DP/
  2012
   V jaotisega kehtestatud väikepõllumajandustootjate kavas (edaspidi „väikepõllumajandustootjate kava”) osalevatele põllumajandustootjatele, kes oma ettevõtte annavad jäädavalt üle teisele põllumajandustootjale. |
| --- | --- |

(c)

iga-aastane
  toetus määruse (EL) nr DP/
  2012
   V jaotisega kehtestatud väikepõllumajandustootjate kavas (edaspidi „väikepõllumajandustootjate kava”) osalevatele põllumajandustootjatele, kes oma ettevõtte annavad jäädavalt üle teisele põllumajandustootjale.

| (c) | ühekordne
  toetus määruse (EL) nr DP/
  2013
   V jaotisega kehtestatud väikepõllumajandustootjate kavas (edaspidi „väikepõllumajandustootjate kava”) osalevatele põllumajandustootjatele, kes oma ettevõtte annavad jäädavalt üle teisele põllumajandustootjale; |
| --- | --- |

(c)

ühekordne
  toetus määruse (EL) nr DP/
  2013
   V jaotisega kehtestatud väikepõllumajandustootjate kavas (edaspidi „väikepõllumajandustootjate kava”) osalevatele põllumajandustootjatele, kes oma ettevõtte annavad jäädavalt üle teisele põllumajandustootjale;

| (c a) | maksed põllumajandustootjatele, kes annavad oma ettevõtte jäädavalt üle teisele põllumajandustootjale eesmärgiga luua elujõulisi majandusüksusi. |
| --- | --- |

(c a)

maksed põllumajandustootjatele, kes annavad oma ettevõtte jäädavalt üle teisele põllumajandustootjale eesmärgiga luua elujõulisi majandusüksusi.

2.   Lõike 1 punkti a alapunkti i kohast toetust antakse noortele põllumajandustootjatele.

2.   Lõike 1 punkti a alapunkti i kohast toetust antakse noortele põllumajandustootjatele.

Lõike 1 punkti a alapunkti ii kohast toetust antakse põllumajandustootjatele või põllumajandustootja majapidamise liikmetele, kes mitmekesistavad oma tegevusvaldkonda mittepõllumajanduslike tegevustega, samuti antakse seda mittepõllumajandusliku tegevusega hõlmatud mikro- ja väikeettevõtjatele maapiirkondades.

Lõike 1 punkti a alapunkti ii kohast toetust antakse põllumajandustootjatele või põllumajandustootja majapidamise liikmetele, kes mitmekesistavad oma tegevusvaldkonda mittepõllumajanduslike tegevustega, samuti antakse seda mittepõllumajandusliku tegevusega hõlmatud mikro- ja väikeettevõtjatele maapiirkondades
  , sealhulgas turismisektoris töötavatele ettevõtjatele
  .

Lõike 1 punkti a alapunkti iii kohast toetust antakse liikmesriikide poolt kindlaksmääratud väikestele põllumajandusettevõtetele.

Lõike 1 punkti a alapunkti iii kohast toetust antakse liikmesriikide poolt kindlaksmääratud väikestele põllumajandusettevõtetele.

Lõike 1 punkti b kohast toetust antakse maapiirkondades mittepõllumajandusliku tegevusega hõlmatud mikro- ja väikeettevõtetele ning põllumajandustootjatele või põllumajandustootja majapidamise liikmetele.

Lõike 1 punkti b kohast toetust antakse maapiirkondades mittepõllumajandusliku tegevusega hõlmatud mikro- ja väikeettevõtetele ning põllumajandustootjatele või põllumajandustootja majapidamise liikmetele.

Lõike 1 punkti c kohast toetust antakse põllumajandustootjatele, kes on toetusetaotluse esitamise ajal osalenud väikepõllumajandustootjate kavas vähemalt ühe aasta ning kes kohustuvad oma ettevõtte ning vastavad toetusõigused jäädavalt teisele põllumajandustootjale üle andma. Toetust
  antakse
  alates üleandmise tähtpäevast kuni 31. detsembrini 2020.

Lõike 1 punkti c kohast toetust antakse põllumajandustootjatele, kes on toetusetaotluse esitamise ajal osalenud väikepõllumajandustootjate kavas vähemalt ühe aasta ning kes kohustuvad oma ettevõtte ning vastavad toetusõigused jäädavalt teisele põllumajandustootjale üle andma. Toetust
  arvestatakse
  alates üleandmise tähtpäevast kuni 31. detsembrini 2020.

Lõike 1 punkti c a kohast toetust antakse põllumajandustootjatele tingimusel, et nad

| (a) | on põllumajandusega tegelenud vähemalt 10 aastat, |
| --- | --- |

(a)

on põllumajandusega tegelenud vähemalt 10 aastat,

| (b) | kohustuvad kogu oma ettevõtte ning vastavad toetusõigused jäädavalt teisele põllumajandustootjale üle andma ja |
| --- | --- |

(b)

kohustuvad kogu oma ettevõtte ning vastavad toetusõigused jäädavalt teisele põllumajandustootjale üle andma ja

| (c) | peatavad lõplikult kogu tulundusliku põllumajandustegevuse. |
| --- | --- |

(c)

peatavad lõplikult kogu tulundusliku põllumajandustegevuse.

Liikmesriigid kehtestavad elujõulisuse lisakriteeriumid majandusüksustele, millele võidakse vastavalt lõike 1 punktile c a toetust määrata.

2 a.
     
  Kui toetust antakse lõike 1 punkti a alapunkti ii või lõike 1 punkti b alusel, võib eelisõiguse anda põllumajanduse ja metsandusega seotud mittepõllumajanduslikule tegevusele, samuti kogukonna algatatud kohalike partnerlustega seotud tegevusele.

3.   Põllumajandustootja majapidamise liikmeks võib pidada mis tahes füüsilist või juriidilist isikut või füüsiliste või juriidiliste isikute rühma, olenemata sellest, missugune õiguslik seisund sellele rühmale ja rühma liikmetele on siseriikliku õigusega antud, välja arvatud põllumajandusettevõtte töötajad. Põllumajandustootja majapidamise liikmena käsitatav juriidiline isik või isikute rühm peab toetuse taotlemise ajal tegelema põllumajanduslikus majapidamises põllumajandusega.

3.   Põllumajandustootja majapidamise liikmeks võib pidada mis tahes füüsilist või juriidilist isikut või füüsiliste või juriidiliste isikute rühma, olenemata sellest, missugune õiguslik seisund sellele rühmale ja rühma liikmetele on siseriikliku õigusega antud, välja arvatud põllumajandusettevõtte töötajad. Põllumajandustootja majapidamise liikmena käsitatav juriidiline isik või isikute rühm peab toetuse taotlemise ajal tegelema põllumajanduslikus majapidamises põllumajandusega.

4.   Lõike 1 punkti a kohane toetus sõltub äriplaani esitamisest. Äriplaani rakendamine peab algama kuue kuu jooksul alates toetuse andmist käsitleva otsuse kuupäevast.

4.   Lõike 1 punkti a kohane toetus sõltub äriplaani esitamisest. Äriplaani rakendamine peab algama kuue kuu jooksul alates toetuse andmist käsitleva otsuse kuupäevast.

Liikmesriigid määravad kindlaks ülemise ja alumise lävendi, mille alusel võimaldatakse põllumajandusettevõtjatele juurdepääsu vastavalt kas lõike 1 punkti a alapunkti i või lõike 1 punkti a alapunkti iii kohasele toetusele. Lõike 1 punkti a alapunkti i kohase toetuse alumine lävend peab olema tunduvalt kõrgem kui lõike 1 punkti a alapunkti iii kohane ülemine lävend. Toetust võivad siiski saada üksnes ettevõtjad, kes kuuluvad mikro- ja väikeettevõtjate määratluse alla.

Liikmesriigid määravad kindlaks ülemise ja alumise lävendi, mille alusel võimaldatakse põllumajandusettevõtjatele juurdepääsu vastavalt kas lõike 1 punkti a alapunkti i või lõike 1 punkti a alapunkti iii kohasele toetusele. Lõike 1 punkti a alapunkti i kohase toetuse alumine lävend peab olema tunduvalt kõrgem kui lõike 1 punkti a alapunkti iii kohane ülemine lävend. Toetust võivad siiski saada üksnes ettevõtjad, kes kuuluvad mikro- ja väikeettevõtjate määratluse alla.

Lõike 1 punkti a alapunkti i kohast toetust võib anda noortele põllumajandustootjatele ka maa rentimiseks, ning seda võib anda intressimäärade toetusena ja maarendilepingute puhul pangatagatise kujul.

5.   Lõike 1 punkti a kohast toetust antakse kindlasummalise toetuse vormis, mida võib maksta vähemalt kahes osas maksimaalselt viie aasta jooksul. Osade summa võib järk-järgult väheneda. Lõike 1 punkti a alapunktide i ja ii kohase toetuse viimase osa maksmine sõltub äriplaani nõuetekohasest rakendamisest.

5.   Lõike 1 punkti a kohast toetust antakse kindlasummalise toetuse vormis, mida võib maksta vähemalt kahes osas maksimaalselt viie aasta jooksul. Osade summa võib järk-järgult väheneda. Lõike 1 punkti a alapunktide i ja ii kohase toetuse viimase osa maksmine sõltub äriplaani nõuetekohasest rakendamisest.

6.   Lõike 1 punkti a kohase toetuse maksimumsumma on sätestatud I lisas. Liikmesriigid määravad kindlaks lõike 1 punkti a alapunktide i ja ii kohase toetuse summa, võttes arvesse ka programmitöö piirkonna sotsiaalmajanduslikku olukorda.

6.   Lõike 1 punkti a kohase toetuse maksimumsumma on sätestatud I lisas. Liikmesriigid määravad kindlaks lõike 1 punkti a alapunktide i ja ii kohase toetuse summa, võttes arvesse ka programmitöö piirkonna sotsiaalmajanduslikku olukorda.

7.   Lõike 1 punkti c kohane toetus on 120 % iga-aastasest toetusest, mis toetusesaaja on saanud väikepõllumajandustootjate kava kohaselt.

7.   Lõike 1 punkti c kohane toetus on 120 % iga-aastasest toetusest, mis toetusesaaja on saanud väikepõllumajandustootjate kava kohaselt
  ja mida arvestatakse alates üleandmise tähtpäevast kuni 31. detsembrini 2020
  .
  Vastav summa makstakse ühekordse maksena.

7 a.
     
  Lõike 1 punkti c a kohane toetus makstakse ühekordse maksena, mille maksimumsumma on sätestatud I lisas.

8.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse äriplaani minimaalset sisu ja kriteeriume, mida liikmesriigid kasutavad lõikes 4 osutatud lävendite määramisel.

8.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse äriplaani minimaalset sisu ja kriteeriume, mida liikmesriigid kasutavad lõikes 4 osutatud lävendite määramisel.

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva meetme kohane toetus hõlmab eelkõige järgmist: | 1.   Käesoleva meetme kohane toetus hõlmab eelkõige järgmist: |
| (a) | maapiirkondade omavalitsuste arengut ja nende põhiteenuseid käsitlevate kavade ning Natura 2000 alade või muude kõrge loodusliku väärtusega alade kaitse- ja majandamiskavade koostamine ja ajakohastamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva meetme kohane toetus hõlmab eelkõige järgmist:

1.   Käesoleva meetme kohane toetus hõlmab eelkõige järgmist:

(a)

maapiirkondade omavalitsuste arengut ja nende põhiteenuseid käsitlevate kavade ning Natura 2000 alade või muude kõrge loodusliku väärtusega alade kaitse- ja majandamiskavade koostamine ja ajakohastamine;

| (a) | maapiirkondade omavalitsuste arengut ja nende põhiteenuseid käsitlevate kavade ning Natura 2000 alade või muude kõrge loodusliku väärtusega alade kaitse- ja majandamiskavade koostamine ja ajakohastamine; |
| --- | --- |

(a)

maapiirkondade omavalitsuste arengut ja nende põhiteenuseid käsitlevate kavade ning Natura 2000 alade või muude kõrge loodusliku väärtusega alade kaitse- ja majandamiskavade koostamine ja ajakohastamine;

| (b) | investeeringud iga liiki väikeinfrastruktuuri loomisse, tõhustamisse või laiendamisse, sealhulgas investeeringuid taastuvatesse energiaallikatesse; |
| --- | --- |

(b)

investeeringud iga liiki väikeinfrastruktuuri loomisse, tõhustamisse või laiendamisse, sealhulgas investeeringuid taastuvatesse energiaallikatesse;

| (b) | investeeringud iga liiki väikeinfrastruktuuri loomisse, tõhustamisse või laiendamisse, sealhulgas
  maaturismi ja kohaliku turustuse arendamisse ja laiendamisse
  ;
  ning
  investeeringuid taastuvatesse energiaallikatesse
  , energiasäästusüsteemidesse ning säästliku ressursi- ja jäätmekäitluse süsteemidesse
  ; |
| --- | --- |

(b)

investeeringud iga liiki väikeinfrastruktuuri loomisse, tõhustamisse või laiendamisse, sealhulgas
  maaturismi ja kohaliku turustuse arendamisse ja laiendamisse
  ;
  ning
  investeeringuid taastuvatesse energiaallikatesse
  , energiasäästusüsteemidesse ning säästliku ressursi- ja jäätmekäitluse süsteemidesse
  ;

| (c) | lairiba infrastruktuur, sealhulgas selle loomine, tõhustamine ja laiendamine, passiivne lairiba infrastruktuur ning juurdepääs lairibaühendusele ja avalikele e-valitsuse lahendustele; |
| --- | --- |

(c)

lairiba infrastruktuur, sealhulgas selle loomine, tõhustamine ja laiendamine, passiivne lairiba infrastruktuur ning juurdepääs lairibaühendusele ja avalikele e-valitsuse lahendustele;

| (c) | lairiba infrastruktuur, sealhulgas selle loomine, tõhustamine ja laiendamine, passiivne lairiba infrastruktuur ning juurdepääs lairibaühendusele ja avalikele e-valitsuse lahendustele; |
| --- | --- |

(c)

lairiba infrastruktuur, sealhulgas selle loomine, tõhustamine ja laiendamine, passiivne lairiba infrastruktuur ning juurdepääs lairibaühendusele ja avalikele e-valitsuse lahendustele;

| (d) | investeeringud maaelanikkonnale ettenähtud kohalike põhiteenuste (sealhulgas vaba aja tegevused ja kultuur) loomisse, tõhustamisse või laiendamisse ning nendega seotud infrastruktuuri; |
| --- | --- |

(d)

investeeringud maaelanikkonnale ettenähtud kohalike põhiteenuste (sealhulgas vaba aja tegevused ja kultuur) loomisse, tõhustamisse või laiendamisse ning nendega seotud infrastruktuuri;

| (d) | investeeringud maaelanikkonnale ettenähtud kohalike põhiteenuste (sealhulgas vaba aja tegevused ja kultuur) loomisse, tõhustamisse või laiendamisse ning nendega seotud infrastruktuuri; |
| --- | --- |

(d)

investeeringud maaelanikkonnale ettenähtud kohalike põhiteenuste (sealhulgas vaba aja tegevused ja kultuur) loomisse, tõhustamisse või laiendamisse ning nendega seotud infrastruktuuri;

| (e) | avaliku sektori asutuste
  investeeringud puhkemajanduse infrastruktuuri, turismiteabesse ja turistlike vaatamisväärsuste viitadega varustamine; |
| --- | --- |

(e)

avaliku sektori asutuste
  investeeringud puhkemajanduse infrastruktuuri, turismiteabesse ja turistlike vaatamisväärsuste viitadega varustamine;

| (e) | avalikkuse hüveks tehtavad
  investeeringud puhkemajanduse infrastruktuuri, turismiteabesse,
  turismi väikeinfrastruktuuri, maaturismi teenuste turustamisse
  ja turistlike vaatamisväärsuste viitadega varustamine; |
| --- | --- |

(e)

avalikkuse hüveks tehtavad
  investeeringud puhkemajanduse infrastruktuuri, turismiteabesse,
  turismi väikeinfrastruktuuri, maaturismi teenuste turustamisse
  ja turistlike vaatamisväärsuste viitadega varustamine;

| (f) | uuringud ja investeeringud, mis on seotud külade ja maapiirkondade kultuuri- ja looduspärandi säilitamise, taastamise ja selle kvaliteedi parandamisega, sealhulgas sotsiaalmajanduslikud aspektid; |
| --- | --- |

(f)

uuringud ja investeeringud, mis on seotud külade ja maapiirkondade kultuuri- ja looduspärandi säilitamise, taastamise ja selle kvaliteedi parandamisega, sealhulgas sotsiaalmajanduslikud aspektid;

| (f) | uuringud ja investeeringud, mis on seotud külade ja maapiirkondade kultuuri- ja looduspärandi säilitamise, taastamise ja selle kvaliteedi parandamisega, sealhulgas sotsiaalmajanduslikud aspektid; |
| --- | --- |

(f)

uuringud ja investeeringud, mis on seotud külade ja maapiirkondade kultuuri- ja looduspärandi säilitamise, taastamise ja selle kvaliteedi parandamisega, sealhulgas sotsiaalmajanduslikud aspektid;

| (g) | investeeringud, mille eesmärk on maapiirkonna asulate läheduses toimuvate tegevuste ümberpaigutamine ning nende piirkondade lähedal asuvate hoonete või teiste rajatiste ümberehitamine, et parandada asula elukvaliteeti ja suurendada keskkonnatõhusust. |
| --- | --- |

(g)

investeeringud, mille eesmärk on maapiirkonna asulate läheduses toimuvate tegevuste ümberpaigutamine ning nende piirkondade lähedal asuvate hoonete või teiste rajatiste ümberehitamine, et parandada asula elukvaliteeti ja suurendada keskkonnatõhusust.

| (g) | investeeringud, mille eesmärk on maapiirkonna asulate läheduses toimuvate tegevuste ümberpaigutamine ning nende piirkondade lähedal asuvate hoonete või teiste rajatiste ümberehitamine, et parandada asula elukvaliteeti ja suurendada keskkonnatõhusust. |
| --- | --- |

(g)

investeeringud, mille eesmärk on maapiirkonna asulate läheduses toimuvate tegevuste ümberpaigutamine ning nende piirkondade lähedal asuvate hoonete või teiste rajatiste ümberehitamine, et parandada asula elukvaliteeti ja suurendada keskkonnatõhusust.

Eelisõiguse võib anda kogukonna juhitud kohalike arengualgatuste investeeringutele ja kogukonna omandisse ja kontrolli alla kuuluvatele investeerimiskavadele.

2.   Käesoleva meetme kohane toetus on ette nähtud üksnes väikeinfrastruktuurile, mis on iga liikmesriigi poolt programmis kindlaks määratud. Maaelu arengu programmides võib ette näha erandeid eeskirjadest, mis käsitlevad investeeringuid lairiba-infrastruktuuri ja taastuvatesse energiaallikatesse. Sel juhul tuleb kehtestada selged kriteeriumid, millega tagatakse vastastikune täiendavus liidu muude rahastamisvahendite kohase toetusega.

2.   Käesoleva meetme kohane toetus on ette nähtud üksnes väikeinfrastruktuurile, mis on iga liikmesriigi poolt programmis kindlaks määratud. Maaelu arengu programmides võib ette näha erandeid eeskirjadest, mis käsitlevad investeeringuid lairiba-infrastruktuuri ja taastuvatesse energiaallikatesse. Sel juhul tuleb kehtestada selged kriteeriumid, millega tagatakse vastastikune täiendavus liidu muude rahastamisvahendite kohase toetusega.

3.   Lõike 1 kohased investeeringud on toetuskõlblikud, kui asjakohased toimingud tehakse kooskõlas maapiirkondade omavalitsuste arengut ja nende põhiteenuseid käsitlevate kavadega (kui sellised kavad on olemas) ning on kooskõlas kohaliku arengustrateegiaga (kui see on olemas).

3.   Lõike 1 kohased investeeringud on toetuskõlblikud, kui asjakohased toimingud tehakse kooskõlas maapiirkondade omavalitsuste arengut ja nende põhiteenuseid käsitlevate kavadega (kui sellised kavad on olemas) ning on kooskõlas kohaliku arengustrateegiaga (kui see on olemas).

4.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse taastuvenergia infrastruktuuri selliste liikide kindlaksmääramist, mis on käesoleva meetme kohaselt toetuskõlblikud.

4.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse taastuvenergia infrastruktuuri selliste liikide kindlaksmääramist, mis on käesoleva meetme kohaselt toetuskõlblikud.

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 22 | Artikkel 22 |
| Investeeringud

  metsaala

  arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse | Investeeringud

  jätkusuutlikku metsaalade

  arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse |
| 1.   Selle meetme kohane toetus hõlmab järgmist: | 1.   Selle meetme kohane toetus hõlmab järgmist: |
| (a) | metsastamine ja metsamaa loomine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 22

Artikkel 22

Investeeringud

  metsaala

  arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse

Investeeringud

  jätkusuutlikku metsaalade

  arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse

1.   Selle meetme kohane toetus hõlmab järgmist:

1.   Selle meetme kohane toetus hõlmab järgmist:

(a)

metsastamine ja metsamaa loomine;

| (a) | metsastamine ja metsamaa loomine; |
| --- | --- |

(a)

metsastamine ja metsamaa loomine;

| (b) | agrometsandussüsteemide loomine; |
| --- | --- |

(b)

agrometsandussüsteemide loomine;

| (b) | agrometsandussüsteemide loomine; |
| --- | --- |

(b)

agrometsandussüsteemide loomine;

| (c) | metsapõlengutest ja loodusõnnetustest (sealhulgas kahjurite levik ja haiguspuhangud ning katastroofid ja kliimaga seotud ohud) tingitud metsakahjustuste ennetamine ja kõrvaldamine; |
| --- | --- |

(c)

metsapõlengutest ja loodusõnnetustest (sealhulgas kahjurite levik ja haiguspuhangud ning katastroofid ja kliimaga seotud ohud) tingitud metsakahjustuste ennetamine ja kõrvaldamine;

| (c) | metsapõlengutest ja loodusõnnetustest (sealhulgas kahjurite levik ja haiguspuhangud ning katastroofid ja kliimaga seotud ohud) tingitud metsakahjustuste ennetamine ja kõrvaldamine; |
| --- | --- |

(c)

metsapõlengutest ja loodusõnnetustest (sealhulgas kahjurite levik ja haiguspuhangud ning katastroofid ja kliimaga seotud ohud) tingitud metsakahjustuste ennetamine ja kõrvaldamine;

| (d) | investeeringud metsa ökosüsteemide vastupanuvõime ja keskkonnaväärtuse ning leevendusmeetmete potentsiaali parandamisse; |
| --- | --- |

(d)

investeeringud metsa ökosüsteemide vastupanuvõime ja keskkonnaväärtuse ning leevendusmeetmete potentsiaali parandamisse;

| (d) | investeeringud metsa ökosüsteemide vastupanuvõime ja keskkonnaväärtuse ning leevendusmeetmete potentsiaali parandamisse; |
| --- | --- |

(d)

investeeringud metsa ökosüsteemide vastupanuvõime ja keskkonnaväärtuse ning leevendusmeetmete potentsiaali parandamisse;

| (e) | investeeringud
  uutesse
  metsandustehnoloogiatesse ning metsasaaduste töötlemisse ja turustamisse. |
| --- | --- |

(e)

investeeringud
  uutesse
  metsandustehnoloogiatesse ning metsasaaduste töötlemisse ja turustamisse.

| (e) | investeeringud
  täiustatud
  metsandustehnoloogiatesse ning metsasaaduste töötlemisse
  , varumisse
  ja turustamisse. |
| --- | --- |

(e)

investeeringud
  täiustatud
  metsandustehnoloogiatesse ning metsasaaduste töötlemisse
  , varumisse
  ja turustamisse.

2.   
  Artiklites 36–40
  sätestatud metsa omandiõiguse piiranguid ei kohaldata troopiliste või subtroopiliste metsade ja Assooride, Madeira, Kanaari saarte, nõukogu määruse (EMÜ) nr 2019/93 tähenduses väiksemate Egeuse mere saarte ning Prantsusmaa ülemeredepartemangude territooriumide metsaga kaetud alade suhtes.

2.   
  Artiklites 23–27
  sätestatud metsa omandiõiguse piiranguid ei kohaldata troopiliste või subtroopiliste metsade ja Assooride, Madeira, Kanaari saarte, nõukogu
  19. juuli 1993. aasta
  määruse (EMÜ) nr 2019/93
  (väiksemate Egeuse mere saarte heaks teatavate põllumajandussaaduste suhtes kohaldatavate erimeetmete kohta)
  tähenduses väiksemate Egeuse mere saarte ning Prantsusmaa ülemeredepartemangude territooriumide metsaga kaetud alade suhtes.

Ettevõtete puhul, mis on suuremad teatavast suurusest, mille liikmesriigid peavad programmis kindlaks määrama,
  sõltub toetus
  täpsustatud ennetuseesmärkidega metsamajandamiskava või samaväärse dokumendi
  esitamisest, mis on
  kooskõlas metsade säästva majandamise põhimõttega (edaspidi „metsade säästev majandamine”), mis määratleti Euroopa metsade kaitset käsitleval ministrite konverentsil 1993. aastal.

Ettevõtete puhul, mis on suuremad teatavast suurusest, mille liikmesriigid peavad programmis kindlaks määrama,
  tuleb toetuse saamiseks esitada asjakohane teave
  täpsustatud ennetuseesmärkidega metsamajandamiskava või samaväärse dokumendi
  kohta
  kooskõlas metsade säästva majandamise põhimõttega (edaspidi „metsade säästev majandamine”), mis määratleti Euroopa metsade kaitset käsitleval ministrite konverentsil 1993. aastal.

3.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse tingimusi, mille alusel tehakse kindlaks loodusõnnetuse või kahjurite leviku või haiguspuhangu toimumine ning määratakse kindlaks toetuskõlblike ennetusmeetmete liigid.

3.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse tingimusi, mille alusel tehakse kindlaks loodusõnnetuse või kahjurite leviku või haiguspuhangu toimumine ning määratakse kindlaks toetuskõlblike ennetusmeetmete liigid.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artikli 22 lõigu 1 punkti a kohast toetust antakse eraisikutest maaomanikele ja rentnikele, omavalitsustele ja nende liitudele, see hõlmab istutamiskulude hüvitamist ja iga-aastast toetust hektari kohta, et hüvitada hooldusega seotud kulud, sealhulgas kevadise ja sügisese sanitaarraie kulud maksimaalselt 10 aasta jooksul. | 1.   Artikli 22 lõike 1 punkti a kohast toetust antakse eraisikutest maaomanikele ja rentnikele, omavalitsustele ja nende liitudele, see hõlmab istutamiskulude hüvitamist ja iga-aastast toetust hektari kohta, et hüvitada hooldusega seotud kulud, sealhulgas kevadise ja sügisese sanitaarraie kulud maksimaalselt 15 aasta jooksul. |
| 2.   Toetuskõlblikud on nii põllumajandusmaad kui ka mittepõllumajandusmaad. Istutatud liigid kohanevad piirkonna keskkonna- ja klimaatiliste tingimustega ning vastavad keskkonna miinimumnõuetele. Toetust ei anta lühikese raieringiga madalmetsa, jõulupuude või energia tootmiseks mõeldud kiirekasvuliste puude istutamiseks. Piirkondades, kus metsastamine on karmide mullastiku- ja kliimatingimuste tõttu raske, võib toetust anda kohalike tingimustega sobivamate muude mitmeaastaste puittaimeliikide (nt põõsad ja põõsastikud) istutamiseks. | 2.   Toetuskõlblikud on nii põllumajandusmaad kui ka mittepõllumajandusmaad. Istutatavad liigid peavad olema kohanenud piirkonna keskkonna- ja klimaatiliste tingimustega ning vastama minimaalsetele keskkonnanõuetele. Toetust ei anta lühikese raieringiga madalmetsa
  puude
  , jõulupuude või energia tootmiseks mõeldud kiirekasvuliste puude istutamiseks. Piirkondades, kus metsastamine on karmide mullastiku- ja kliimatingimuste tõttu raske, võib toetust anda kohalike tingimustega sobivamate muude mitmeaastaste puittaimeliikide (nt põõsad ja põõsastikud) istutamiseks.
  Keskkonnale või elurikkusele kahjuliku mõju vältimiseks võib liikmesriik kindlaks määrata metsastamiseks ebasobivad alad. |
| 3.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles
  käsitletakse
  lõikes 2 osutatud keskkonna miinimumnõuete
  määratlemist
  . | 3.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles
  sätestatakse
  lõikes 2 osutatud keskkonna miinimumnõuete
  määratlus, mis võtab arvesse metsa ökosüsteemide mitmekesisust kogu liidus
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artikli 22 lõigu 1 punkti a kohast toetust antakse eraisikutest maaomanikele ja rentnikele, omavalitsustele ja nende liitudele, see hõlmab istutamiskulude hüvitamist ja iga-aastast toetust hektari kohta, et hüvitada hooldusega seotud kulud, sealhulgas kevadise ja sügisese sanitaarraie kulud maksimaalselt 10 aasta jooksul.

1.   Artikli 22 lõike 1 punkti a kohast toetust antakse eraisikutest maaomanikele ja rentnikele, omavalitsustele ja nende liitudele, see hõlmab istutamiskulude hüvitamist ja iga-aastast toetust hektari kohta, et hüvitada hooldusega seotud kulud, sealhulgas kevadise ja sügisese sanitaarraie kulud maksimaalselt 15 aasta jooksul.

2.   Toetuskõlblikud on nii põllumajandusmaad kui ka mittepõllumajandusmaad. Istutatud liigid kohanevad piirkonna keskkonna- ja klimaatiliste tingimustega ning vastavad keskkonna miinimumnõuetele. Toetust ei anta lühikese raieringiga madalmetsa, jõulupuude või energia tootmiseks mõeldud kiirekasvuliste puude istutamiseks. Piirkondades, kus metsastamine on karmide mullastiku- ja kliimatingimuste tõttu raske, võib toetust anda kohalike tingimustega sobivamate muude mitmeaastaste puittaimeliikide (nt põõsad ja põõsastikud) istutamiseks.

2.   Toetuskõlblikud on nii põllumajandusmaad kui ka mittepõllumajandusmaad. Istutatavad liigid peavad olema kohanenud piirkonna keskkonna- ja klimaatiliste tingimustega ning vastama minimaalsetele keskkonnanõuetele. Toetust ei anta lühikese raieringiga madalmetsa
  puude
  , jõulupuude või energia tootmiseks mõeldud kiirekasvuliste puude istutamiseks. Piirkondades, kus metsastamine on karmide mullastiku- ja kliimatingimuste tõttu raske, võib toetust anda kohalike tingimustega sobivamate muude mitmeaastaste puittaimeliikide (nt põõsad ja põõsastikud) istutamiseks.
  Keskkonnale või elurikkusele kahjuliku mõju vältimiseks võib liikmesriik kindlaks määrata metsastamiseks ebasobivad alad.

3.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles
  käsitletakse
  lõikes 2 osutatud keskkonna miinimumnõuete
  määratlemist
  .

3.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles
  sätestatakse
  lõikes 2 osutatud keskkonna miinimumnõuete
  määratlus, mis võtab arvesse metsa ökosüsteemide mitmekesisust kogu liidus
  .

Muudatusettepanekud...65 ja 169

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artikli 22 lõigu 1 punkti b kohast toetust antakse eramaaomanikele, rentnikele, omavalitsustele ja nende liitudele, et katta istutamiskulud ja iga-aastane lisatasu hektari kohta, et hüvitada hoolduskulud maksimaalselt

  kolme

  aasta jooksul. | 1.   Artikli 22 lõike 1 punkti b kohast toetust antakse eramaaomanikele, rentnikele, omavalitsustele ja nende liitudele ning sellest kaetakse metsauuendamiskulud ja makstakse kuni

  viie

  aasta jooksul iga-aastast lisatasu hektari kohta, et hüvitada hoolduskulud. |
| 2.   Agrometsandussüsteemid on maakasutussüsteemid, mille puhul puid kasvatatakse samal maal kombinatsioonis
  ekstensiivpõllumajandusega
  . Liikmesriigid määravad kindlaks hektarile istutatavate puude maksimumarvu, võttes arvesse kohalikke mullastiku-
  ja kliimatingimusi
  , metsataimede liike ning vajadust tagada maa põllumajanduslik kasutamine. | 2.   Agrometsandussüsteemid on maakasutussüsteemid, mille puhul puid kasvatatakse samal maal kombinatsioonis
  põllumajandusega
  . Liikmesriigid määravad kindlaks hektarile istutatavate
  või hektaril säilitatavate
  puude
  miinimum- ja
  maksimumarvu, võttes arvesse kohalikke mullastiku-,
  kliima- ja keskkonnatingimusi
  , metsataimede liike ning vajadust tagada maa
  säästev
  põllumajanduslik kasutamine. |
| 3.   Toetuse suhtes kehtib I lisas sätestatud ülemmäär. | 3.   Toetuse suhtes kehtib I lisas sätestatud ülemmäär. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artikli 22 lõigu 1 punkti b kohast toetust antakse eramaaomanikele, rentnikele, omavalitsustele ja nende liitudele, et katta istutamiskulud ja iga-aastane lisatasu hektari kohta, et hüvitada hoolduskulud maksimaalselt

  kolme

  aasta jooksul.

1.   Artikli 22 lõike 1 punkti b kohast toetust antakse eramaaomanikele, rentnikele, omavalitsustele ja nende liitudele ning sellest kaetakse metsauuendamiskulud ja makstakse kuni

  viie

  aasta jooksul iga-aastast lisatasu hektari kohta, et hüvitada hoolduskulud.

2.   Agrometsandussüsteemid on maakasutussüsteemid, mille puhul puid kasvatatakse samal maal kombinatsioonis
  ekstensiivpõllumajandusega
  . Liikmesriigid määravad kindlaks hektarile istutatavate puude maksimumarvu, võttes arvesse kohalikke mullastiku-
  ja kliimatingimusi
  , metsataimede liike ning vajadust tagada maa põllumajanduslik kasutamine.

2.   Agrometsandussüsteemid on maakasutussüsteemid, mille puhul puid kasvatatakse samal maal kombinatsioonis
  põllumajandusega
  . Liikmesriigid määravad kindlaks hektarile istutatavate
  või hektaril säilitatavate
  puude
  miinimum- ja
  maksimumarvu, võttes arvesse kohalikke mullastiku-,
  kliima- ja keskkonnatingimusi
  , metsataimede liike ning vajadust tagada maa
  säästev
  põllumajanduslik kasutamine.

3.   Toetuse suhtes kehtib I lisas sätestatud ülemmäär.

3.   Toetuse suhtes kehtib I lisas sätestatud ülemmäär.

Selgitus

Agrometsandussüsteeme ei tohiks piiravalt siduda ekstensiivpõllumajandusega.

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artikli 22 lõike 1 punkti c kohast toetust antakse erametsaomanikele ning avaliku sektori osalusega ja avaliku sektori metsaomanikele, omavalitsustele, riigimetsa haldajatele ja nende liitudele, et katta kulusid, mis on seotud järgmisega: | 1.   Artikli 22 lõike 1 punkti c kohast toetust antakse erametsaomanikele ning avaliku sektori osalusega ja avaliku sektori metsaomanikele, omavalitsustele, riigimetsa haldajatele ja nende liitudele, et katta kulusid, mis on seotud järgmisega: |
| (a) | kaitseotstarbelise infrastruktuuri loomine. Kui kõne all on tuletõkestusvööndid, siis võib toetus katta ka hoolduskulusid. Toetust ei anta põllumajandusega seotud tegevustele põllumajanduse keskkonnakaitse kohustustega hõlmatud aladel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artikli 22 lõike 1 punkti c kohast toetust antakse erametsaomanikele ning avaliku sektori osalusega ja avaliku sektori metsaomanikele, omavalitsustele, riigimetsa haldajatele ja nende liitudele, et katta kulusid, mis on seotud järgmisega:

1.   Artikli 22 lõike 1 punkti c kohast toetust antakse erametsaomanikele ning avaliku sektori osalusega ja avaliku sektori metsaomanikele, omavalitsustele, riigimetsa haldajatele ja nende liitudele, et katta kulusid, mis on seotud järgmisega:

(a)

kaitseotstarbelise infrastruktuuri loomine. Kui kõne all on tuletõkestusvööndid, siis võib toetus katta ka hoolduskulusid. Toetust ei anta põllumajandusega seotud tegevustele põllumajanduse keskkonnakaitse kohustustega hõlmatud aladel;

| (a) | kaitseotstarbelise infrastruktuuri loomine. Kui kõne all on tuletõkestusvööndid, siis võib toetus katta ka hoolduskulusid. Toetust ei anta põllumajandusega seotud tegevuseks põllumajanduse keskkonnakaitse kohustustega hõlmatud aladel.

  Toetust võib anda loomakasvatajatele, kelle kariloomade karjatamine hoiab ära tulekahjusid; |
| --- | --- |

(a)

kaitseotstarbelise infrastruktuuri loomine. Kui kõne all on tuletõkestusvööndid, siis võib toetus katta ka hoolduskulusid. Toetust ei anta põllumajandusega seotud tegevuseks põllumajanduse keskkonnakaitse kohustustega hõlmatud aladel.

| (b) | metsatulekahjude ja muude loodusõnnetuste vastu võetavad kohalikud väikesemahulised ennetusmeetmed; |
| --- | --- |

(b)

metsatulekahjude ja muude loodusõnnetuste vastu võetavad kohalikud väikesemahulised ennetusmeetmed;

| (b) | metsatulekahjude ja muude loodusõnnetuste vastu võetavad kohalikud väikesemahulised ennetusmeetmed; |
| --- | --- |

(b)

metsatulekahjude ja muude loodusõnnetuste vastu võetavad kohalikud väikesemahulised ennetusmeetmed;

| (c) | metsatulekahjude, kahjurite leviku ja haiguspuhangute seire- ja teavitusvahendite hankimiseks ja täiustamiseks; |
| --- | --- |

(c)

metsatulekahjude, kahjurite leviku ja haiguspuhangute seire- ja teavitusvahendite hankimiseks ja täiustamiseks;

| (c) | metsatulekahjude, kahjurite leviku ja haiguspuhangute seire- ja teavitusvahendite hankimiseks ja täiustamiseks;
  ning |
| --- | --- |

(c)

metsatulekahjude, kahjurite leviku ja haiguspuhangute seire- ja teavitusvahendite hankimiseks ja täiustamiseks;
  ning

| (d) | metsapõlengutest ja muudest loodusõnnetustest (sealhulgas kahjurite levik, haiguspuhangud ning katastroofid ja kliimamuutusega seotud sündmused) tingitud metsakahjustuste ennetamiseks ja kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(d)

metsapõlengutest ja muudest loodusõnnetustest (sealhulgas kahjurite levik, haiguspuhangud ning katastroofid ja kliimamuutusega seotud sündmused) tingitud metsakahjustuste ennetamiseks ja kõrvaldamiseks.

| (d) | metsapõlengutest ja muudest loodusõnnetustest (sealhulgas kahjurite levik, haiguspuhangud ning katastroofid ja kliimamuutusega seotud sündmused) tingitud metsakahjustuste ennetamiseks ja kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(d)

metsapõlengutest ja muudest loodusõnnetustest (sealhulgas kahjurite levik, haiguspuhangud ning katastroofid ja kliimamuutusega seotud sündmused) tingitud metsakahjustuste ennetamiseks ja kõrvaldamiseks.

Suure tuleohuga aladeks liigitatud piirkondades on abi saamise eeltingimuseks metsatulekahjude ärahoidmise vahendite kasutuselevõtmine.

2.   Kahjurite leviku ja haiguspuhangute vastu võetavate ennetustoimingute puhul tuleb sellise ohu võimalikkuse kohta esitada teaduslikud tõendid ja riiklike teadusorganisatsioonide kinnitus. Vajaduse korral tuleb programmis esitada selliste taimedele kahjulike organismiliikide loetelu, mis võivad põhjustada loodusõnnetuse.

2.   Kahjurite leviku ja haiguspuhangute vastu võetavate ennetustoimingute puhul tuleb sellise ohu võimalikkuse kohta esitada teaduslikud tõendid ja riiklike teadusorganisatsioonide kinnitus. Vajaduse korral tuleb programmis esitada selliste taimedele kahjulike organismiliikide loetelu, mis võivad põhjustada loodusõnnetuse.

Toetuskõlblikud toimingud peavad olema kooskõlas liikmesriikide kehtestatud metsakaitsekavadega. Ettevõtete puhul, mis on suuremad teatavast suurusest, mille liikmesriigid peavad programmis kindlaks määrama, sõltub toetus üksikasjalike ennetuseesmärkidega metsamajandamiskavade esitamisest.

Toetuskõlblikud toimingud peavad olema kooskõlas liikmesriikide kehtestatud metsakaitsekavadega. Ettevõtete puhul, mis on suuremad teatavast suurusest, mille liikmesriigid peavad programmis kindlaks määrama, sõltub toetus üksikasjalike ennetuseesmärkidega metsamajandamiskavade esitamisest.

Metsatulekahjude ennetamiseks ettenähtud toetust võib anda metsaaladele, mis on liikmesriikide kehtestatud metsakaitsekavades liigitatud keskmise või suure põlenguriskiga aladeks.

Metsatulekahjude ennetamiseks ettenähtud toetust võib anda metsaaladele, mis on liikmesriikide kehtestatud metsakaitsekavades liigitatud keskmise või suure põlenguriskiga aladeks.

3.   Lõike 1 punkti d kohase toetuse andmise eelduseks on liikmesriigi pädeva ametiasutuse ametlik kinnitus selle kohta, et loodusõnnetus on toimunud ning et see õnnetus või direktiivi 2000/29/EÜ kohaselt vastu võetud meetmed taimehaiguse või kahjurite leviku tõkestamiseks või piiramiseks on
  hävitanud vähemalt 30 % vastavast metsamajanduslikust potentsiaalist
  .
  Kõnealune protsendimäär
  määratakse kindlaks kas vahetult õnnetusele eelnenud kolmeaastase perioodi kestel eksisteerinud keskmise metsanduspotentsiaali alusel või õnnetusele eelnenud viieaastase perioodi kestel eksisteerinud keskmise metsanduspotentsiaali alusel, jättes välja kõige kõrgema ja kõige madalama näitaja.

3.   Lõike 1 punkti d kohase toetuse andmise eelduseks on liikmesriigi pädeva ametiasutuse ametlik kinnitus selle kohta, et loodusõnnetus on toimunud ning et see õnnetus või direktiivi 2000/29/EÜ kohaselt vastu võetud meetmed taimehaiguse või kahjurite leviku tõkestamiseks või piiramiseks on
  vastavale metsamajanduslikule potentsiaalile põhjustanud märkimisväärset kahju, mille lävendi määravad kindlaks liikmesriigid
  .
  Kahju ulatus
  määratakse kindlaks kas vahetult õnnetusele eelnenud kolmeaastase perioodi kestel eksisteerinud keskmise metsanduspotentsiaali alusel või õnnetusele eelnenud viieaastase perioodi kestel eksisteerinud keskmise metsanduspotentsiaali alusel, jättes välja kõige kõrgema ja kõige madalama näitaja.

4.   Käesoleva meetme kohast toetust ei anta loodusõnnetuse tõttu saamata jäänud tulu hüvitamiseks.

4.   Käesoleva meetme kohast toetust ei anta loodusõnnetuse tõttu saamata jäänud tulu hüvitamiseks.

Liikmesriigid tagavad, et välditakse ülemäärast hüvitamist, mis võib tuleneda käesoleva meetme ning muude riiklike või liidu toetusvahendite või erakindlustusskeemide vahendite ühendamisest.

Liikmesriigid tagavad, et välditakse ülemäärast hüvitamist, mis võib tuleneda käesoleva meetme ning muude riiklike või liidu toetusvahendite või erakindlustusskeemide vahendite ühendamisest.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 27 | Artikkel 27 |
| Investeeringud

  uutesse

  metsandustehnoloogiatesse ning metsasaaduste töötlemisse ja turustamisse | Investeeringud

  täiustatud

  metsandustehnoloogiatesse ning metsasaaduste töötlemisse

  , varumisse

  ja turustamisse |
| 1.   Artikli 22 lõike 1 punkti e kohast toetust antakse erametsaomanikele, omavalitsustele ja nende liitudele ning VKEdele investeeringuteks, millega suurendatakse metsanduse potentsiaali või mis on seotud metsasaaduste lisandväärtust suurendava töötlemise ja turustamisega. Assooride, Madeira, Kanaari saarte, määruse (EMÜ) nr 2019/93 tähenduses väiksemate Egeuse mere saarte ja Prantsuse ülemeredepartemangude territooriumidel võib toetust anda ka muudele kui väike- ja keskmise suurusega ettevõtetele. | 1.   Artikli 22 lõike 1 punkti e kohast toetust antakse erametsaomanikele, omavalitsustele ja nende liitudele ning VKEdele investeeringuteks, millega suurendatakse metsanduse potentsiaali või mis on seotud metsasaaduste lisandväärtust suurendava töötlemise,
  varumise ja
  turustamisega. Assooride, Madeira, Kanaari saarte, määruse (EMÜ) nr 2019/93 tähenduses väiksemate Egeuse mere saarte ja Prantsuse ülemeredepartemangude territooriumidel võib toetust anda ka muudele kui väike- ja keskmise suurusega ettevõtetele. |
| | Toetust antakse üksnes määrusega (EL) nr 995/2010 kooskõlas olevatele investeeringutele ja tehnoloogiatele, mis ei kahjusta elurikkust ega teisi metsa ökosüsteemi teenuseid. |
| 2.   Investeeringud metsade majandusliku väärtuse parandamisse tuleb teha metsandusettevõtte tasandil ja need võivad sisaldada investeeringuid mulda ja maavarasid säästvasse metsatehnikasse ja töövõtetesse. | 2.   Investeeringud metsade majandusliku väärtuse parandamisse tuleb teha metsandusettevõtte tasandil ja need võivad sisaldada investeeringuid mulda ja maavarasid säästvasse metsatehnikasse ja töövõtetesse. |
| 3.   Investeeringud, mis on seotud puidu kasutamisega tooraine või energiaallikana, peavad piirduma tööstusliku töötlemise eelsete tööprotsessidega. | 3.   Investeeringud, mis on seotud puidu kasutamisega tooraine või energiaallikana, peavad piirduma tööstusliku töötlemise eelsete tööprotsessidega. |
| 4.   Toetuse suhtes kehtivad I lisas sätestatud ülemmäärad. | 4.   Toetuse suhtes kehtivad I lisas sätestatud ülemmäärad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 27

Artikkel 27

Investeeringud

  uutesse

  metsandustehnoloogiatesse ning metsasaaduste töötlemisse ja turustamisse

Investeeringud

  täiustatud

  metsandustehnoloogiatesse ning metsasaaduste töötlemisse

  , varumisse

  ja turustamisse

1.   Artikli 22 lõike 1 punkti e kohast toetust antakse erametsaomanikele, omavalitsustele ja nende liitudele ning VKEdele investeeringuteks, millega suurendatakse metsanduse potentsiaali või mis on seotud metsasaaduste lisandväärtust suurendava töötlemise ja turustamisega. Assooride, Madeira, Kanaari saarte, määruse (EMÜ) nr 2019/93 tähenduses väiksemate Egeuse mere saarte ja Prantsuse ülemeredepartemangude territooriumidel võib toetust anda ka muudele kui väike- ja keskmise suurusega ettevõtetele.

1.   Artikli 22 lõike 1 punkti e kohast toetust antakse erametsaomanikele, omavalitsustele ja nende liitudele ning VKEdele investeeringuteks, millega suurendatakse metsanduse potentsiaali või mis on seotud metsasaaduste lisandväärtust suurendava töötlemise,
  varumise ja
  turustamisega. Assooride, Madeira, Kanaari saarte, määruse (EMÜ) nr 2019/93 tähenduses väiksemate Egeuse mere saarte ja Prantsuse ülemeredepartemangude territooriumidel võib toetust anda ka muudele kui väike- ja keskmise suurusega ettevõtetele.

Toetust antakse üksnes määrusega (EL) nr 995/2010 kooskõlas olevatele investeeringutele ja tehnoloogiatele, mis ei kahjusta elurikkust ega teisi metsa ökosüsteemi teenuseid.

2.   Investeeringud metsade majandusliku väärtuse parandamisse tuleb teha metsandusettevõtte tasandil ja need võivad sisaldada investeeringuid mulda ja maavarasid säästvasse metsatehnikasse ja töövõtetesse.

2.   Investeeringud metsade majandusliku väärtuse parandamisse tuleb teha metsandusettevõtte tasandil ja need võivad sisaldada investeeringuid mulda ja maavarasid säästvasse metsatehnikasse ja töövõtetesse.

3.   Investeeringud, mis on seotud puidu kasutamisega tooraine või energiaallikana, peavad piirduma tööstusliku töötlemise eelsete tööprotsessidega.

3.   Investeeringud, mis on seotud puidu kasutamisega tooraine või energiaallikana, peavad piirduma tööstusliku töötlemise eelsete tööprotsessidega.

4.   Toetuse suhtes kehtivad I lisas sätestatud ülemmäärad.

4.   Toetuse suhtes kehtivad I lisas sätestatud ülemmäärad.

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 28 | Artikkel 28 |
| Tootjarühmade loomine | Tootjarühmade

  ja


  -organisatsioonide

  loomine |
| 1.   Käesoleva meetme kohast toetust antakse eesmärgiga hõlbustada tootjarühmade loomist põllumajandus- ja metsandussektoris selleks, et: | 1.   Käesoleva meetme kohast toetust antakse eesmärgiga hõlbustada tootjarühmade
  ja -organisatsioonide
  loomist
  ning arendamist
  põllumajandus- ja metsandussektoris selleks, et: |
| (a) | kohandada kõnealustesse rühmadesse kuuluvate tootjate toodangut ja tootmisprotsessi turunõuetele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 28

Artikkel 28

Tootjarühmade loomine

Tootjarühmade

  ja


  -organisatsioonide

  loomine

1.   Käesoleva meetme kohast toetust antakse eesmärgiga hõlbustada tootjarühmade loomist põllumajandus- ja metsandussektoris selleks, et:

1.   Käesoleva meetme kohast toetust antakse eesmärgiga hõlbustada tootjarühmade
  ja -organisatsioonide
  loomist
  ning arendamist
  põllumajandus- ja metsandussektoris selleks, et:

(a)

kohandada kõnealustesse rühmadesse kuuluvate tootjate toodangut ja tootmisprotsessi turunõuetele;

| (a) | kohandada kõnealustesse rühmadesse kuuluvate tootjate toodangut ja tootmisprotsessi turunõuetele; |
| --- | --- |

(a)

kohandada kõnealustesse rühmadesse kuuluvate tootjate toodangut ja tootmisprotsessi turunõuetele;

| (b) | kaupa ühiselt turustada, sealhulgas kaupa müügiks ette valmistada, müüki tsentraliseerida ja hulgiostjaid varustada; |
| --- | --- |

(b)

kaupa ühiselt turustada, sealhulgas kaupa müügiks ette valmistada, müüki tsentraliseerida ja hulgiostjaid varustada;

| (b) | kaupa ühiselt turustada, sealhulgas kaupa müügiks ette valmistada, müüki tsentraliseerida ja hulgiostjaid varustada; |
| --- | --- |

(b)

kaupa ühiselt turustada, sealhulgas kaupa müügiks ette valmistada, müüki tsentraliseerida ja hulgiostjaid varustada;

| (c) | välja töötada ühised eeskirjad toodangut käsitleva teabe kohta, esmajoones seoses saagikoristuse ja kättesaadavusega; ning |
| --- | --- |

(c)

välja töötada ühised eeskirjad toodangut käsitleva teabe kohta, esmajoones seoses saagikoristuse ja kättesaadavusega; ning

| (c) | välja töötada ühised eeskirjad toodangut käsitleva teabe kohta, esmajoones seoses saagikoristuse ja kättesaadavusega; ning |
| --- | --- |

(c)

välja töötada ühised eeskirjad toodangut käsitleva teabe kohta, esmajoones seoses saagikoristuse ja kättesaadavusega; ning

| (d) | edendada tootjarühmade muid tegevusi nagu äri- ja turustusoskuste arendamine ning uuendusprotsesside korraldamine ja lihtsustamine. |
| --- | --- |

(d)

edendada tootjarühmade muid tegevusi nagu äri- ja turustusoskuste arendamine ning uuendusprotsesside korraldamine ja lihtsustamine.

| (d) | edendada tootjarühmade muid tegevusi nagu äri- ja turustusoskuste arendamine ning uuendusprotsesside korraldamine ja lihtsustamine. |
| --- | --- |

(d)

edendada tootjarühmade muid tegevusi nagu äri- ja turustusoskuste arendamine ning uuendusprotsesside korraldamine ja lihtsustamine.

2.   Toetust võib anda tootjarühmadele, keda liikmesriigi pädev asutus on tunnustanud esitatud äriplaani alusel. Toetust
  võib anda üksnes
  tootjarühmadele, kes
  kuuluvad
  VKEde
  määratluse alla
  .

2.   Toetust võib anda tootjarühmadele, keda liikmesriigi pädev asutus on tunnustanud esitatud äriplaani alusel.
  Eelistada võib mikroettevõtteid ning tootjarühmi, kes toodavad artikliga 17 hõlmatud kvaliteetseid tooteid.
  Toetust
  ei anta
  tootjarühmadele, kes
  ei vasta
  VKEde
  määratluses toodud kriteeriumidele
  .

Liikmesriigid peavad kontrollima, et viie aasta möödumisel tootjarühma tunnustamisest on äriplaani eesmärgid on saavutatud.

Liikmesriigid peavad kontrollima, kas viie aasta möödumisel tootjarühma tunnustamisest on äriplaani eesmärgid saavutatud.

3.   Toetust makstakse kindlasummalise toetusena iga-aastaste osadena esimese viie aasta jooksul alates kuupäevast, mil tootjarühma äriplaani alusel tunnustati. Toetus arvutatakse tootjarühma turustatud aastatoodangu alusel. Liikmesriigid maksavad viimase osa välja alles pärast seda, kui on kontrollitud, kas äriplaan on nõuetekohaselt rakendatud.

3.   Toetust makstakse kindlasummalise toetusena iga-aastaste osadena esimese viie aasta jooksul alates kuupäevast, mil tootjarühma äriplaani alusel tunnustati. Toetus arvutatakse tootjarühma turustatud aastatoodangu alusel. Liikmesriigid maksavad viimase osa välja alles pärast seda, kui on kontrollitud, kas äriplaan on nõuetekohaselt rakendatud.

Esimesel aastal võivad liikmesriigid maksta tootjarühmadele toetust, mille arvutamisel on aluseks võetud tootjarühma liikmete poolt rühmaga liitumisele eelnenud kolme aasta jooksul turustatud toodangu keskmine. Metsandussektori tootjarühmade puhul arvutatakse toetus tootjarühma liikmete poolt tunnustamisele eelnenud viimase viie aasta jooksul turustatud toodangu keskmise alusel, jättes välja kõige kõrgema ja kõige madalama näitaja.

Esimesel aastal võivad liikmesriigid maksta tootjarühmadele toetust, mille arvutamisel on aluseks võetud tootjarühma liikmete poolt rühmaga liitumisele eelnenud kolme aasta jooksul turustatud toodangu keskmine. Metsandussektori tootjarühmade puhul arvutatakse toetus tootjarühma liikmete poolt tunnustamisele eelnenud viimase viie aasta jooksul turustatud toodangu keskmise alusel, jättes välja kõige kõrgema ja kõige madalama näitaja.

4.   Toetuse suhtes kehtivad I lisas sätestatud ülemmäärad ja maksimumsummad.

4.   Toetuse suhtes kehtivad I lisas sätestatud ülemmäärad ja maksimumsummad.

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid peavad kõikjal oma territooriumidel andma käesoleva meetme kohast toetust kooskõlas oma riiklike, piirkondlike ja kohalike eravajaduste ja prioriteetidega. Käesoleva meetme lisamine maaelu arengu
  programmi
  on kohustuslik. | 1.   Liikmesriigid peavad kõikjal oma territooriumidel andma käesoleva meetme kohast toetust kooskõlas oma riiklike, piirkondlike ja kohalike eravajaduste ja prioriteetidega. Käesoleva meetme
  eesmärk on keskkonnale ja kliimale positiivset mõju avaldavate põllumajandustavade säilitamine ja vajalike muutuste edendamine. Selle
  lisamine maaelu arengu
  programmidesse
  on kohustuslik. |
| 2.   Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetme kohast toetust makstakse põllumajandustootjatele, põllumajandustootjate rühmadele või põllumajandustootjate ja muudele maavaldajate rühmadele, kes teevad vabatahtlikult toiminguid, mis sisaldavad ühte või enamat põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustust põllumajandusmaal. Põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetust võib anda ka muudele maavaldajatele või muudele maavaldajate rühmadele, kui see on keskkonnaeesmärkide saavutamise seisukohast põhjendatud. | 2.   Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetme kohast toetust makstakse põllumajandustootjatele, põllumajandustootjate rühmadele või põllumajandustootjate ja muudele maavaldajate rühmadele, kes teevad vabatahtlikult toiminguid, mis sisaldavad ühte või enamat põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustust põllumajandusmaal
  või põllumajanduseks sobival maal
  . Põllumajanduse
  keskkonnakavad on suunatud parimate tavade eeskujudele (vastavalt nn suunanäitaja põhimõttele), sealhulgas mullaharimise, veeressursside majandamise, elurikkuse, toitainete taaskasutamise ja ökosüsteemi säilitamisega seotud tavadele, ning eelisõigus antakse neisse meetoditesse investeerimisele. Kavadega püütakse levitada parimaid tavasid kogu kavaga hõlmatud territooriumil. Kliimaalane eesmärk on suurendada kogu põllumajandusliku majapidamise või põllumajandussüsteemi tulemuslikkust kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel. Põllumajanduse
  keskkonna- ja kliimatoetust võib anda ka muudele maavaldajatele või muudele maavaldajate rühmadele, kui see on keskkonnaeesmärkide saavutamise seisukohast põhjendatud. |
| 3.   Põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetuse maksed hõlmavad ainult neid kohustusi, mis on rangemad kui määruse (EL) nr HR/2012 VI jaotise I peatükis kehtestatud vastavad kohustuslikud nõuded ning
  muud
  määruse (EL) nr DP/2012 III jaotise 2. peatükis kehtestatud vastavad kohustuslikud nõuded, vastavad minimaalsed väetiste ja taimekaitsevahendite kasutuse nõuded ning muud asjakohased siseriiklike õigusaktidega kehtestatud kohustuslikud nõuded. Kõik sellised kohustuslikud nõuded esitatakse programmis. | 3.   Põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetuse maksed hõlmavad ainult neid kohustusi, mis on rangemad kui määruse (EL) nr HR/2012 VI jaotise I peatükis kehtestatud vastavad kohustuslikud nõuded ning
  kõik
  määruse (EL) nr DP/2012 III jaotise 2. peatükis kehtestatud vastavad kohustuslikud nõuded, vastavad minimaalsed väetiste ja taimekaitsevahendite kasutuse nõuded ning muud asjakohased siseriiklike õigusaktidega kehtestatud kohustuslikud nõuded. Kõik sellised kohustuslikud nõuded esitatakse programmis. |
| 4.   Liikmesriigid püüavad käesoleva meetme kohaseid toiminguid teostavatele isikutele võimaldada nende kohustuste täitmiseks vajalikke teadmisi ja teavet, sealhulgas kohustusega seotud eksperdiabi, ja/või seavad käesoleva meetme kohase toetuse saamise tingimuseks asjakohasel koolitusel osalemise. | 4.   Liikmesriigid püüavad käesoleva meetme kohaseid toiminguid teostavatele isikutele võimaldada nende kohustuste täitmiseks vajalikke teadmisi ja teavet, sealhulgas kohustusega seotud eksperdiabi, ja/või seavad käesoleva meetme kohase toetuse saamise tingimuseks asjakohasel koolitusel osalemise. |
| 5.   Käesoleva meetme kohased kohustused võetakse viie kuni seitsme aasta pikkuseks ajavahemikuks. Kui aga on vaja saavutada või säilitada kavandatud keskkonnaalast kasu, võivad liikmesriigid määrata oma maaelu arengu programmides teatavat liiki kohustuste jaoks pikema ajavahemiku, muu hulgas sel viisil, et pärast esialgse perioodi lõppu nähakse ette kõnealuse ajavahemiku iga-aastane pikendamine. | 5.   Käesoleva meetme kohased kohustused võetakse viie kuni seitsme aasta pikkuseks ajavahemikuks. Kui aga on vaja saavutada või säilitada kavandatud keskkonnaalast kasu, võivad liikmesriigid määrata oma maaelu arengu programmides teatavat liiki kohustuste jaoks pikema ajavahemiku, muu hulgas sel viisil, et pärast esialgse perioodi lõppu nähakse ette kõnealuse ajavahemiku iga-aastane pikendamine.
  Uute kohustuste jaoks, mis võetakse kohe pärast esialgsel ajavahemikul täidetud kohustust, võivad liikmesriigid oma maaelu arengu programmides ette näha lühema ajavahemiku. |
| 6.   Toetust makstakse aasta kaupa ning toetussummaega hüvitatakse toetusesaajatele võetud kohustustest tingitud lisakulud ning saamatajäänud tulu tarvikuna või osaliselt. Vajaduse korral kaetakse toetusest ka tehingukulud kuni 20 % ulatuses põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustuste eest makstavast toetusest.
  Põllumajandustootjate rühma võetud kohustuste puhul
  on ülemmäär 30 %. | 6.   Toetust makstakse aasta kaupa ning toetussummaega hüvitatakse toetusesaajatele võetud kohustustest tingitud lisakulud ning saamatajäänud tulu tarvikuna või osaliselt. Vajaduse korral kaetakse toetusest ka tehingukulud kuni 20 % ulatuses põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustuste eest makstavast toetusest.
  Kui nimetatud kohustused moodustavad osa ühisest lähenemisviisist,
  on ülemmäär 30 %. |
| | EAFRDist ei anta toetust määruse (EL) nr DP/2012 III jaotise 2. peatükis osutatud kohustuste täitmiseks. |
| | 6 a.
     
  Keskkonnakaitsemeetmete puhul võivad liikmesriigid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel erandina lõikest 6 anda toetust kindlasummalise või ühekordse maksena üksuse kohta seoses kohustustega loobuda alade tulunduslikust kasutamisest. Nimetatud toetust arvestatakse kantud lisakulude ja saamatajäänud tulu alusel. |
| 7.   Liikmesriigid võivad toetusesaajate valimisel kasutada artikli 49 lõikes 3 osutatud menetlust, kui see on vajalik meetme tõhusa kohaldamise tagamiseks. | 7.   Liikmesriigid võivad toetusesaajate valimisel kasutada artikli 49 lõikes 3 osutatud menetlust, kui see on vajalik meetme tõhusa kohaldamise tagamiseks. |
| 8.   Toetuse maksimumsummad on sätestatud I lisas. | 8.   Toetuse maksimumsummad on sätestatud I lisas. |
| Käesoleva meetme kohast toetust ei anta kohustuste puhul, mis on hõlmatud mahepõllundusmeetmega. | Käesoleva meetme kohast toetust ei anta kohustuste puhul, mis on hõlmatud mahepõllundusmeetmega. |
| 9.   Toetust
  võib anda
  põllumajanduse geneetiliste ressursside säilitamiseks tehtavate toimingute jaoks, mis ei kuulu lõigete 1–8 reguleerimisalasse. | 9.   Toetust
  antakse
  põllumajanduse geneetiliste ressursside säilitamiseks
  ja säästvaks kasutamiseks ning arendamiseks
  tehtavate toimingute jaoks, mis ei kuulu lõigete 1–8 reguleerimisalasse. |
| 10.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse toimingu esialgse perioodi järel kohustuste aasta kaupa pikendamist, samuti tingimusi, mida kohaldatakse kohustuste suhtes, mille eesmärk on loomakasvatust ekstensiivistada või teistmoodi korraldada, piirata väetiste ja taimekaitsevahendite või muude vahendite kasutust, kasvatada põllumajanduse jaoks kadumisohus olevaid kohalikke tõuge või säilitada taimede geneetilisi ressursse, ning lõike 9 kohaste toetuskõlblike toimingute kindlaksmääramist. | 10.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse toimingu esialgse perioodi järel kohustuste aasta kaupa pikendamist, samuti tingimusi, mida kohaldatakse kohustuste suhtes, mille eesmärk on loomakasvatust ekstensiivistada või teistmoodi korraldada, piirata väetiste ja taimekaitsevahendite või muude vahendite kasutust, kasvatada põllumajanduse jaoks kadumisohus olevaid kohalikke tõuge või säilitada taimede geneetilisi ressursse, ning lõike 9 kohaste toetuskõlblike toimingute kindlaksmääramist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid peavad kõikjal oma territooriumidel andma käesoleva meetme kohast toetust kooskõlas oma riiklike, piirkondlike ja kohalike eravajaduste ja prioriteetidega. Käesoleva meetme lisamine maaelu arengu
  programmi
  on kohustuslik.

1.   Liikmesriigid peavad kõikjal oma territooriumidel andma käesoleva meetme kohast toetust kooskõlas oma riiklike, piirkondlike ja kohalike eravajaduste ja prioriteetidega. Käesoleva meetme
  eesmärk on keskkonnale ja kliimale positiivset mõju avaldavate põllumajandustavade säilitamine ja vajalike muutuste edendamine. Selle
  lisamine maaelu arengu
  programmidesse
  on kohustuslik.

2.   Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetme kohast toetust makstakse põllumajandustootjatele, põllumajandustootjate rühmadele või põllumajandustootjate ja muudele maavaldajate rühmadele, kes teevad vabatahtlikult toiminguid, mis sisaldavad ühte või enamat põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustust põllumajandusmaal. Põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetust võib anda ka muudele maavaldajatele või muudele maavaldajate rühmadele, kui see on keskkonnaeesmärkide saavutamise seisukohast põhjendatud.

2.   Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetme kohast toetust makstakse põllumajandustootjatele, põllumajandustootjate rühmadele või põllumajandustootjate ja muudele maavaldajate rühmadele, kes teevad vabatahtlikult toiminguid, mis sisaldavad ühte või enamat põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustust põllumajandusmaal
  või põllumajanduseks sobival maal
  . Põllumajanduse
  keskkonnakavad on suunatud parimate tavade eeskujudele (vastavalt nn suunanäitaja põhimõttele), sealhulgas mullaharimise, veeressursside majandamise, elurikkuse, toitainete taaskasutamise ja ökosüsteemi säilitamisega seotud tavadele, ning eelisõigus antakse neisse meetoditesse investeerimisele. Kavadega püütakse levitada parimaid tavasid kogu kavaga hõlmatud territooriumil. Kliimaalane eesmärk on suurendada kogu põllumajandusliku majapidamise või põllumajandussüsteemi tulemuslikkust kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel. Põllumajanduse
  keskkonna- ja kliimatoetust võib anda ka muudele maavaldajatele või muudele maavaldajate rühmadele, kui see on keskkonnaeesmärkide saavutamise seisukohast põhjendatud.

3.   Põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetuse maksed hõlmavad ainult neid kohustusi, mis on rangemad kui määruse (EL) nr HR/2012 VI jaotise I peatükis kehtestatud vastavad kohustuslikud nõuded ning
  muud
  määruse (EL) nr DP/2012 III jaotise 2. peatükis kehtestatud vastavad kohustuslikud nõuded, vastavad minimaalsed väetiste ja taimekaitsevahendite kasutuse nõuded ning muud asjakohased siseriiklike õigusaktidega kehtestatud kohustuslikud nõuded. Kõik sellised kohustuslikud nõuded esitatakse programmis.

3.   Põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetuse maksed hõlmavad ainult neid kohustusi, mis on rangemad kui määruse (EL) nr HR/2012 VI jaotise I peatükis kehtestatud vastavad kohustuslikud nõuded ning
  kõik
  määruse (EL) nr DP/2012 III jaotise 2. peatükis kehtestatud vastavad kohustuslikud nõuded, vastavad minimaalsed väetiste ja taimekaitsevahendite kasutuse nõuded ning muud asjakohased siseriiklike õigusaktidega kehtestatud kohustuslikud nõuded. Kõik sellised kohustuslikud nõuded esitatakse programmis.

4.   Liikmesriigid püüavad käesoleva meetme kohaseid toiminguid teostavatele isikutele võimaldada nende kohustuste täitmiseks vajalikke teadmisi ja teavet, sealhulgas kohustusega seotud eksperdiabi, ja/või seavad käesoleva meetme kohase toetuse saamise tingimuseks asjakohasel koolitusel osalemise.

4.   Liikmesriigid püüavad käesoleva meetme kohaseid toiminguid teostavatele isikutele võimaldada nende kohustuste täitmiseks vajalikke teadmisi ja teavet, sealhulgas kohustusega seotud eksperdiabi, ja/või seavad käesoleva meetme kohase toetuse saamise tingimuseks asjakohasel koolitusel osalemise.

5.   Käesoleva meetme kohased kohustused võetakse viie kuni seitsme aasta pikkuseks ajavahemikuks. Kui aga on vaja saavutada või säilitada kavandatud keskkonnaalast kasu, võivad liikmesriigid määrata oma maaelu arengu programmides teatavat liiki kohustuste jaoks pikema ajavahemiku, muu hulgas sel viisil, et pärast esialgse perioodi lõppu nähakse ette kõnealuse ajavahemiku iga-aastane pikendamine.

5.   Käesoleva meetme kohased kohustused võetakse viie kuni seitsme aasta pikkuseks ajavahemikuks. Kui aga on vaja saavutada või säilitada kavandatud keskkonnaalast kasu, võivad liikmesriigid määrata oma maaelu arengu programmides teatavat liiki kohustuste jaoks pikema ajavahemiku, muu hulgas sel viisil, et pärast esialgse perioodi lõppu nähakse ette kõnealuse ajavahemiku iga-aastane pikendamine.
  Uute kohustuste jaoks, mis võetakse kohe pärast esialgsel ajavahemikul täidetud kohustust, võivad liikmesriigid oma maaelu arengu programmides ette näha lühema ajavahemiku.

6.   Toetust makstakse aasta kaupa ning toetussummaega hüvitatakse toetusesaajatele võetud kohustustest tingitud lisakulud ning saamatajäänud tulu tarvikuna või osaliselt. Vajaduse korral kaetakse toetusest ka tehingukulud kuni 20 % ulatuses põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustuste eest makstavast toetusest.
  Põllumajandustootjate rühma võetud kohustuste puhul
  on ülemmäär 30 %.

6.   Toetust makstakse aasta kaupa ning toetussummaega hüvitatakse toetusesaajatele võetud kohustustest tingitud lisakulud ning saamatajäänud tulu tarvikuna või osaliselt. Vajaduse korral kaetakse toetusest ka tehingukulud kuni 20 % ulatuses põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustuste eest makstavast toetusest.
  Kui nimetatud kohustused moodustavad osa ühisest lähenemisviisist,
  on ülemmäär 30 %.

EAFRDist ei anta toetust määruse (EL) nr DP/2012 III jaotise 2. peatükis osutatud kohustuste täitmiseks.

6 a.
     
  Keskkonnakaitsemeetmete puhul võivad liikmesriigid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel erandina lõikest 6 anda toetust kindlasummalise või ühekordse maksena üksuse kohta seoses kohustustega loobuda alade tulunduslikust kasutamisest. Nimetatud toetust arvestatakse kantud lisakulude ja saamatajäänud tulu alusel.

7.   Liikmesriigid võivad toetusesaajate valimisel kasutada artikli 49 lõikes 3 osutatud menetlust, kui see on vajalik meetme tõhusa kohaldamise tagamiseks.

7.   Liikmesriigid võivad toetusesaajate valimisel kasutada artikli 49 lõikes 3 osutatud menetlust, kui see on vajalik meetme tõhusa kohaldamise tagamiseks.

8.   Toetuse maksimumsummad on sätestatud I lisas.

8.   Toetuse maksimumsummad on sätestatud I lisas.

Käesoleva meetme kohast toetust ei anta kohustuste puhul, mis on hõlmatud mahepõllundusmeetmega.

Käesoleva meetme kohast toetust ei anta kohustuste puhul, mis on hõlmatud mahepõllundusmeetmega.

9.   Toetust
  võib anda
  põllumajanduse geneetiliste ressursside säilitamiseks tehtavate toimingute jaoks, mis ei kuulu lõigete 1–8 reguleerimisalasse.

9.   Toetust
  antakse
  põllumajanduse geneetiliste ressursside säilitamiseks
  ja säästvaks kasutamiseks ning arendamiseks
  tehtavate toimingute jaoks, mis ei kuulu lõigete 1–8 reguleerimisalasse.

10.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse toimingu esialgse perioodi järel kohustuste aasta kaupa pikendamist, samuti tingimusi, mida kohaldatakse kohustuste suhtes, mille eesmärk on loomakasvatust ekstensiivistada või teistmoodi korraldada, piirata väetiste ja taimekaitsevahendite või muude vahendite kasutust, kasvatada põllumajanduse jaoks kadumisohus olevaid kohalikke tõuge või säilitada taimede geneetilisi ressursse, ning lõike 9 kohaste toetuskõlblike toimingute kindlaksmääramist.

10.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse toimingu esialgse perioodi järel kohustuste aasta kaupa pikendamist, samuti tingimusi, mida kohaldatakse kohustuste suhtes, mille eesmärk on loomakasvatust ekstensiivistada või teistmoodi korraldada, piirata väetiste ja taimekaitsevahendite või muude vahendite kasutust, kasvatada põllumajanduse jaoks kadumisohus olevaid kohalikke tõuge või säilitada taimede geneetilisi ressursse, ning lõike 9 kohaste toetuskõlblike toimingute kindlaksmääramist.

Muudatusettepanekud 70 ja 145

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva meetme kohast toetust antakse kasutatava põllumajandusmaa hektari kohta põllumajandustootjatele või põllumajandustootjate rühmadele, kes vabatahtlikult lähevad üle nõukogu määruses (EÜ) nr 834/2007 määratletud mahepõllumajandusliku tootmise tavadele ja meetoditele või neid säilitavad. | 1.   Käesoleva meetme kohast toetust antakse kasutatava põllumajandusmaa hektari kohta põllumajandustootjatele või põllumajandustootjate rühmadele, kes vabatahtlikult lähevad üle nõukogu
  28. juuni 2007. aasta
  määruses (EÜ) nr 834/2007
  (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta)
  määratletud mahepõllumajandusliku tootmise tavadele ja meetoditele või neid säilitavad. |
| 2.   Toetust antakse üksnes kohustustele, mis on rangemad kui määruse (EL) nr HR/2012 VI jaotise I peatükis kehtestatud vastavad kohustuslikud nõuded, vastavad minimaalseid väetiste ja taimekaitsevahendite
  kasutuse
  nõuded ning muud asjakohased
  siseriiklike õigusaktidega
  kehtestatud kohustuslikud nõuded. Kõik sellised nõuded esitatakse programmis. | 2.   Toetust antakse üksnes kohustustele, mis on rangemad kui määruse (EL) nr HR/2012 VI jaotise I peatükis kehtestatud vastavad kohustuslikud nõuded,
  määruse (EL) nr DP/2012 III jaotise 2. peatükis kehtestatud
  vastavad
  kohustused, vastavad
  minimaalseid väetiste ja taimekaitsevahendite
  kasutamise
  nõuded ning muud asjakohased
  siseriikliku õigusega
  kehtestatud kohustuslikud nõuded. Kõik sellised nõuded esitatakse programmis. |
| 3.   Käesoleva meetme kohased kohustused võetakse viie kuni seitsme aasta pikkuseks ajavahemikuks. Kui toetust antakse mahepõllumajanduse säilitamiseks, võivad liikmesriigid oma maaelu arengu programmides näha ette iga-aastase pikendamise pärast esialgse perioodi lõppemist. | 3.   Käesoleva meetme kohased kohustused võetakse viie kuni seitsme aasta pikkuseks ajavahemikuks.
  Meetme kasutamise edendamiseks ka pärast 2015. aastat võivad liikmesriigid luua mehhanismi põllumajandustootjate toetamiseks järelmeetmega pärast 2020. aastat.
  Kui toetust antakse mahepõllumajanduse säilitamiseks, võivad liikmesriigid oma maaelu arengu programmides näha ette iga-aastase pikendamise pärast esialgse perioodi lõppemist. |
| 4.   Toetust makstakse aasta kaupa ning toetussummaega hüvitatakse toetusesaajatele võetud kohustustest tingitud lisakulud ning saamatajäänud tulu tarvikuna või osaliselt. Vajaduse korral kaetakse toetusest ka tehingukulud kuni 20 % ulatuses kohustuste eest makstavast toetusest. Põllumajandustootjate rühma võetud kohustuste puhul on ülemmäär 30 %. | 4.   Toetust makstakse aasta kaupa ning toetussummadega hüvitatakse toetusesaajatele võetud kohustustest tingitud lisakulud ning saamatajäänud tulu tervikuna või osaliselt. Vajaduse korral kaetakse toetusest ka tehingukulud kuni 20 % ulatuses kohustuste eest makstavast toetusest. Põllumajandustootjate rühma
  või muude maa valdajate rühmade
  võetud kohustuste puhul on ülemmäär 30 %. |
| 5.   Toetuse maksimumsummad on sätestatud I lisas. | 5.   Toetuse maksimumsummad on sätestatud I lisas. |
| | 5 a.
     
  Liikmesriigid sätestavad oma maaelu arengu programmides, kuidas seda meedet saaks siduda muude meetmetega, eelkõige artiklites 17, 18, 28, 29, 31 ja 36 sätestatud meetmetega, et suurendada mahepõllumajanduse osakaalu ja täita keskkonna- ja maamajanduse eesmärgid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva meetme kohast toetust antakse kasutatava põllumajandusmaa hektari kohta põllumajandustootjatele või põllumajandustootjate rühmadele, kes vabatahtlikult lähevad üle nõukogu määruses (EÜ) nr 834/2007 määratletud mahepõllumajandusliku tootmise tavadele ja meetoditele või neid säilitavad.

1.   Käesoleva meetme kohast toetust antakse kasutatava põllumajandusmaa hektari kohta põllumajandustootjatele või põllumajandustootjate rühmadele, kes vabatahtlikult lähevad üle nõukogu
  28. juuni 2007. aasta
  määruses (EÜ) nr 834/2007
  (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta)
  määratletud mahepõllumajandusliku tootmise tavadele ja meetoditele või neid säilitavad.

2.   Toetust antakse üksnes kohustustele, mis on rangemad kui määruse (EL) nr HR/2012 VI jaotise I peatükis kehtestatud vastavad kohustuslikud nõuded, vastavad minimaalseid väetiste ja taimekaitsevahendite
  kasutuse
  nõuded ning muud asjakohased
  siseriiklike õigusaktidega
  kehtestatud kohustuslikud nõuded. Kõik sellised nõuded esitatakse programmis.

2.   Toetust antakse üksnes kohustustele, mis on rangemad kui määruse (EL) nr HR/2012 VI jaotise I peatükis kehtestatud vastavad kohustuslikud nõuded,
  määruse (EL) nr DP/2012 III jaotise 2. peatükis kehtestatud
  vastavad
  kohustused, vastavad
  minimaalseid väetiste ja taimekaitsevahendite
  kasutamise
  nõuded ning muud asjakohased
  siseriikliku õigusega
  kehtestatud kohustuslikud nõuded. Kõik sellised nõuded esitatakse programmis.

3.   Käesoleva meetme kohased kohustused võetakse viie kuni seitsme aasta pikkuseks ajavahemikuks. Kui toetust antakse mahepõllumajanduse säilitamiseks, võivad liikmesriigid oma maaelu arengu programmides näha ette iga-aastase pikendamise pärast esialgse perioodi lõppemist.

3.   Käesoleva meetme kohased kohustused võetakse viie kuni seitsme aasta pikkuseks ajavahemikuks.
  Meetme kasutamise edendamiseks ka pärast 2015. aastat võivad liikmesriigid luua mehhanismi põllumajandustootjate toetamiseks järelmeetmega pärast 2020. aastat.
  Kui toetust antakse mahepõllumajanduse säilitamiseks, võivad liikmesriigid oma maaelu arengu programmides näha ette iga-aastase pikendamise pärast esialgse perioodi lõppemist.

4.   Toetust makstakse aasta kaupa ning toetussummaega hüvitatakse toetusesaajatele võetud kohustustest tingitud lisakulud ning saamatajäänud tulu tarvikuna või osaliselt. Vajaduse korral kaetakse toetusest ka tehingukulud kuni 20 % ulatuses kohustuste eest makstavast toetusest. Põllumajandustootjate rühma võetud kohustuste puhul on ülemmäär 30 %.

4.   Toetust makstakse aasta kaupa ning toetussummadega hüvitatakse toetusesaajatele võetud kohustustest tingitud lisakulud ning saamatajäänud tulu tervikuna või osaliselt. Vajaduse korral kaetakse toetusest ka tehingukulud kuni 20 % ulatuses kohustuste eest makstavast toetusest. Põllumajandustootjate rühma
  või muude maa valdajate rühmade
  võetud kohustuste puhul on ülemmäär 30 %.

5.   Toetuse maksimumsummad on sätestatud I lisas.

5.   Toetuse maksimumsummad on sätestatud I lisas.

5 a.
     
  Liikmesriigid sätestavad oma maaelu arengu programmides, kuidas seda meedet saaks siduda muude meetmetega, eelkõige artiklites 17, 18, 28, 29, 31 ja 36 sätestatud meetmetega, et suurendada mahepõllumajanduse osakaalu ja täita keskkonna- ja maamajanduse eesmärgid.

Muudatusettepanekud 71 ja 146

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva meetme kohane toetus on iga-aastane toetus, mida makstakse kasutusel oleva põllumajandus- või metsamaa hektari kohta, et hüvitada toetusesaajate kantud kulusid ja saamatajäänud tulu, mis on tingitud ebasoodsatest tingimustest asjaomastel aladel seoses
  direktiivide
  92/43/EMÜ, 2009/147/EÜ ja 2000/60/EÜ rakendamisega. | 1.   Käesoleva meetme kohane toetus on iga-aastane toetus, mida makstakse kasutusel oleva põllumajandus- või metsamaa hektari kohta, et hüvitada toetusesaajate kantud kulusid ja saamatajäänud tulu, mis on tingitud ebasoodsatest tingimustest asjaomastel aladel seoses
  nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi nr
   92/43/EMÜ
  (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta)

   (1),
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi
  nr 2009/147/EÜ
  (loodusliku linnustiku kaitse kohta)

   (2) ja
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi
  2000/60/EÜ
  (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik)

   (3) rakendamisega. |
| | Alaliste kohustuste korral võib toetust maksta ühekordse kindlasummalise väljamaksena kasutatava põllumajandusmaa või metsamaa hektari kohta kogu hüvitise ulatuses. Sellisel juhul peavad kohustused olema kantud maakasutusele seatud servituuti ning kantud riiklikku maakatastrisse. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib toetust anda hektari asemel muu ühiku, näiteks vooluveekogu kilomeetrite arvu maksumuse alusel. |
| | Toetust võib anda materiaalseteks ja/või mittemateriaalseteks mittetootlikeks investeeringuteks, mis on vajalikud direktiividest 2009/147/EÜ, 92/43/EMÜ ja 2000/60/EÜ tulenevate nõuete täitmiseks. |
| 2.   Toetust antakse vastavalt põllumajandustootjatele, erametsaomanikele ja metsaomanike liitudele. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib toetust anda ka muudele maa valdajatele. | 2.   Toetust antakse vastavalt põllumajandustootjatele, erametsaomanikele ja metsaomanike liitudele. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib toetust anda ka muudele maa valdajatele. |
| 3.   Direktiividega 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ seotud toetust antakse põllumajandustootjatele üksnes selliste ebasoodsate asjaolude puhul, mis tulenevad nõuetest, mis on rangemad nõukogu määruse (EL) nr HR/2012 artiklis 94 ja II lisas sätestatud hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi standardist. | 3.   Direktiividega 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ seotud toetust antakse põllumajandustootjatele üksnes selliste ebasoodsate asjaolude puhul, mis tulenevad nõuetest, mis on rangemad nõukogu määruse (EL) nr HR/2013 artiklis 94 ja II lisas sätestatud hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi standardist
  ning määruse (EL) nr DP/2013 III jaotise 2
  .
  peatükis kehtestatud vastavad kohustused. Maaelu arengu programmides võib ette näha erisätted juhtudeks, kui kohustused ei sobi nimetatud direktiivide eesmärkidega asjaomastes põllumajanduslikes majapidamistes. |
| 4.   Direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetust antakse põllumajandustootjatele üksnes konkreetsete nõuete puhul: | 4.   Direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetust antakse põllumajandustootjatele üksnes konkreetsete nõuete puhul: |
| (a) | mis on kehtestatud direktiiviga 2000/60/EÜ ning on kooskõlas vesikonna majandamiskavu käsitlevate meetmeprogrammidega, mille eesmärk on saavutada kõnealuse direktiivi keskkonnaeesmärgid ning mis on rangemad veekaitset käsitlevate muude ELi õigusaktide rakendamiseks vajalikest meetmetest; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva meetme kohane toetus on iga-aastane toetus, mida makstakse kasutusel oleva põllumajandus- või metsamaa hektari kohta, et hüvitada toetusesaajate kantud kulusid ja saamatajäänud tulu, mis on tingitud ebasoodsatest tingimustest asjaomastel aladel seoses
  direktiivide
  92/43/EMÜ, 2009/147/EÜ ja 2000/60/EÜ rakendamisega.

1.   Käesoleva meetme kohane toetus on iga-aastane toetus, mida makstakse kasutusel oleva põllumajandus- või metsamaa hektari kohta, et hüvitada toetusesaajate kantud kulusid ja saamatajäänud tulu, mis on tingitud ebasoodsatest tingimustest asjaomastel aladel seoses
  nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi nr
   92/43/EMÜ
  (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta)

   (1),
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi
  nr 2009/147/EÜ
  (loodusliku linnustiku kaitse kohta)

   (2) ja
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi
  2000/60/EÜ
  (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik)

   (3) rakendamisega.

Alaliste kohustuste korral võib toetust maksta ühekordse kindlasummalise väljamaksena kasutatava põllumajandusmaa või metsamaa hektari kohta kogu hüvitise ulatuses. Sellisel juhul peavad kohustused olema kantud maakasutusele seatud servituuti ning kantud riiklikku maakatastrisse. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib toetust anda hektari asemel muu ühiku, näiteks vooluveekogu kilomeetrite arvu maksumuse alusel.

Toetust võib anda materiaalseteks ja/või mittemateriaalseteks mittetootlikeks investeeringuteks, mis on vajalikud direktiividest 2009/147/EÜ, 92/43/EMÜ ja 2000/60/EÜ tulenevate nõuete täitmiseks.

2.   Toetust antakse vastavalt põllumajandustootjatele, erametsaomanikele ja metsaomanike liitudele. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib toetust anda ka muudele maa valdajatele.

2.   Toetust antakse vastavalt põllumajandustootjatele, erametsaomanikele ja metsaomanike liitudele. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib toetust anda ka muudele maa valdajatele.

3.   Direktiividega 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ seotud toetust antakse põllumajandustootjatele üksnes selliste ebasoodsate asjaolude puhul, mis tulenevad nõuetest, mis on rangemad nõukogu määruse (EL) nr HR/2012 artiklis 94 ja II lisas sätestatud hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi standardist.

3.   Direktiividega 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ seotud toetust antakse põllumajandustootjatele üksnes selliste ebasoodsate asjaolude puhul, mis tulenevad nõuetest, mis on rangemad nõukogu määruse (EL) nr HR/2013 artiklis 94 ja II lisas sätestatud hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi standardist
  ning määruse (EL) nr DP/2013 III jaotise 2
  .
  peatükis kehtestatud vastavad kohustused. Maaelu arengu programmides võib ette näha erisätted juhtudeks, kui kohustused ei sobi nimetatud direktiivide eesmärkidega asjaomastes põllumajanduslikes majapidamistes.

4.   Direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetust antakse põllumajandustootjatele üksnes konkreetsete nõuete puhul:

4.   Direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetust antakse põllumajandustootjatele üksnes konkreetsete nõuete puhul:

(a)

mis on kehtestatud direktiiviga 2000/60/EÜ ning on kooskõlas vesikonna majandamiskavu käsitlevate meetmeprogrammidega, mille eesmärk on saavutada kõnealuse direktiivi keskkonnaeesmärgid ning mis on rangemad veekaitset käsitlevate muude ELi õigusaktide rakendamiseks vajalikest meetmetest;

| (a) | mis on kehtestatud direktiiviga 2000/60/EÜ ning on kooskõlas vesikonna majandamiskavu käsitlevate meetmeprogrammidega, mille eesmärk on saavutada kõnealuse direktiivi keskkonnaeesmärgid ning mis on rangemad veekaitset käsitlevate muude ELi õigusaktide rakendamiseks vajalikest meetmetest; |
| --- | --- |

(a)

mis on kehtestatud direktiiviga 2000/60/EÜ ning on kooskõlas vesikonna majandamiskavu käsitlevate meetmeprogrammidega, mille eesmärk on saavutada kõnealuse direktiivi keskkonnaeesmärgid ning mis on rangemad veekaitset käsitlevate muude ELi õigusaktide rakendamiseks vajalikest meetmetest;

| (b) | mis on rangemad kui määruse (EL) nr HR/
  2012
  VI jaotise I peatükis sätestatud kohustuslikud majandamisnõuded ja hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded ning määruse (EL) nr DP/
  2012
  III jaotise 2. peatükis sätestatud kohustused; |
| --- | --- |

(b)

mis on rangemad kui määruse (EL) nr HR/
  2012
  VI jaotise I peatükis sätestatud kohustuslikud majandamisnõuded ja hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded ning määruse (EL) nr DP/
  2012
  III jaotise 2. peatükis sätestatud kohustused;

| (b) | mis on rangemad kui määruse (EL) nr HR/
  2013
  VI jaotise I peatükis sätestatud kohustuslikud majandamisnõuded ja hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded ning määruse (EL) nr DP/
  2013
  III jaotise 2. peatükis sätestatud kohustused; |
| --- | --- |

(b)

mis on rangemad kui määruse (EL) nr HR/
  2013
  VI jaotise I peatükis sätestatud kohustuslikud majandamisnõuded ja hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded ning määruse (EL) nr DP/
  2013
  III jaotise 2. peatükis sätestatud kohustused;

| (c) | mis on rangemad kui direktiivi 2000/60/EÜ vastuvõtmise ajal ELis kehtinud õigusaktidega ettenähtud kaitsetase, nagu on sätestatud direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõikes 9 ning |
| --- | --- |

(c)

mis on rangemad kui direktiivi 2000/60/EÜ vastuvõtmise ajal ELis kehtinud õigusaktidega ettenähtud kaitsetase, nagu on sätestatud direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõikes 9 ning

| (c) | mis on rangemad kui direktiivi 2000/60/EÜ vastuvõtmise ajal ELis kehtinud õigusaktidega ettenähtud kaitsetase, nagu on sätestatud direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõikes 9, ning |
| --- | --- |

(c)

mis on rangemad kui direktiivi 2000/60/EÜ vastuvõtmise ajal ELis kehtinud õigusaktidega ettenähtud kaitsetase, nagu on sätestatud direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõikes 9, ning

| (d) | millega kehtestatakse maakasutusviisi olulised muudatused ja/või põllumajandustava olulised piirangud, mistõttu tulu väheneb märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(d)

millega kehtestatakse maakasutusviisi olulised muudatused ja/või põllumajandustava olulised piirangud, mistõttu tulu väheneb märkimisväärselt.

| (d) | millega kehtestatakse maakasutusviisi olulised muudatused ja/või põllumajandustava olulised piirangud, mistõttu tulu väheneb märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(d)

millega kehtestatakse maakasutusviisi olulised muudatused ja/või põllumajandustava olulised piirangud, mistõttu tulu väheneb märkimisväärselt.

5.   Lõigetes 3 ja 4 osutatud nõuded esitatakse programmis.

5.   Lõigetes 3 ja 4 osutatud nõuded esitatakse programmis.

6.   Toetust võivad saada järgmised alad:

6.   Toetust võivad saada järgmised alad:

| (a) | direktiivide 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ kohaselt määratud Natura 2000 põllumajandus- ja metsaalad; |
| --- | --- |

(a)

direktiivide 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ kohaselt määratud Natura 2000 põllumajandus- ja metsaalad;

| (a) | direktiivide 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ kohaselt määratud Natura 2000 põllumajandus- ja metsaalad; |
| --- | --- |

(a)

direktiivide 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ kohaselt määratud Natura 2000 põllumajandus- ja metsaalad;

| (b) | muud piiritletud looduskaitsealad, mille puhul põllumajandusele või metsadele kohaldatakse keskkonnapiiranguid
  seoses
  direktiivi 92/43/EMÜ artikli 10
  rakendamisega
  . Kõnealused alad ei tohi ületada ühe maaelu arengu programmi kohta
  5 %
  Natura 2000 territoriaalsesse kohaldamisaladesse kuuluvatest aladest; |
| --- | --- |

(b)

muud piiritletud looduskaitsealad, mille puhul põllumajandusele või metsadele kohaldatakse keskkonnapiiranguid
  seoses
  direktiivi 92/43/EMÜ artikli 10
  rakendamisega
  . Kõnealused alad ei tohi ületada ühe maaelu arengu programmi kohta
  5 %
  Natura 2000 territoriaalsesse kohaldamisaladesse kuuluvatest aladest;

| b) | muud piiritletud looduskaitsealad, mille puhul põllumajandusele või metsadele kohaldatakse keskkonnapiiranguid
  , mis aitavad kaasa
  direktiivi 92/43/EMÜ
  IV lisas toodud liikide populatsioonide parandamisele, direktiivi 92/43/EMÜ
  artikli 10
  rakendamisele ja kooskõlas direktiivi 2009/147/EÜ artikliga 1 kaitsevad kõiki linnuliike
  . Kõnealused alad ei tohi ületada ühe maaelu arengu programmi kohta
  7 %
  Natura 2000 territoriaalsesse kohaldamisaladesse kuuluvatest aladest; |
| --- | --- |

b)

muud piiritletud looduskaitsealad, mille puhul põllumajandusele või metsadele kohaldatakse keskkonnapiiranguid
  , mis aitavad kaasa
  direktiivi 92/43/EMÜ
  IV lisas toodud liikide populatsioonide parandamisele, direktiivi 92/43/EMÜ
  artikli 10
  rakendamisele ja kooskõlas direktiivi 2009/147/EÜ artikliga 1 kaitsevad kõiki linnuliike
  . Kõnealused alad ei tohi ületada ühe maaelu arengu programmi kohta
  7 %
  Natura 2000 territoriaalsesse kohaldamisaladesse kuuluvatest aladest;

| (c) | põllumajandusalad
  , mis direktiivi 2000/60/EÜ kohaselt kuuluvad vesikondade majandamiskavadesse. |
| --- | --- |

(c)

põllumajandusalad
  , mis direktiivi 2000/60/EÜ kohaselt kuuluvad vesikondade majandamiskavadesse.

| (c) | põllumajandus- ja metsaalad
  , mis direktiivi 2000/60/EÜ kohaselt kuuluvad vesikondade majandamiskavadesse. |
| --- | --- |

(c)

põllumajandus- ja metsaalad
  , mis direktiivi 2000/60/EÜ kohaselt kuuluvad vesikondade majandamiskavadesse.

7.   Toetuse maksimumsummad on sätestatud I lisas.

7.   Toetuse maksimumsummad on sätestatud I lisas.

Liikmesriigid võivad oma rahastamiskavades esitada eraldi eelarved Natura 2000 põllumajandusalade, Natura 2000 metsaalade ja veepoliitika raamdirektiivi raames tehtavatele maksetele.

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Toetust mägiala või looduslikust või muust konkreetsest eripärast tingitud piirangutega alade põllumajandustootjatele antakse iga-aastase toetusena kasutusel oleva põllumajandusmaa hektari kohta, et hüvitada põllumajandustootjatele lisakulud ja saamatajäänud tulu, mis on seotud asjaomase piirkonna põllumajandustootmist mõjutavate piirangutega. | 1.   Toetust mägialade või looduslikust või muust konkreetsest eripärast tingitud piirangutega alade põllumajandustootjatele antakse iga-aastase toetusena kasutusel oleva põllumajandusmaa hektari kohta, et hüvitada põllumajandustootjatele lisakulud ja saamatajäänud tulu, mis on seotud asjaomase piirkonna põllumajandustootmist mõjutavate piirangutega. |
| Lisakulude ja saamatajäänud tulu arvutamise alus on võrdlus aladega, mida ei mõjuta looduslikust või muust eripärast tingitud piirangud
  , võttes arvesse määruse (EL) nr DP/2012 III jaotise 3. peatüki kohaseid toetusi
  . | Lisakulude ja saamatajäänud tulu arvutamise alus on võrdlus aladega, mida ei mõjuta looduslikust või muust eripärast tingitud piirangud.
  Liikmesriigid tagavad, et välditakse ülemäärast hüvitamist, mis võib tuleneda käesoleva meetme ning muude riiklike või liidu toetusvahendite ühendamisest. |
| | Kui see on nõuetekohaselt põhjendatud, võivad liikmesriigid lisakulude ja saamata jäänud tulu arvestamisel teha eristusi, et arvesse võtta |
| | — | iga piirkonna olukorra ja arengueesmärkide iseärasusi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Toetust mägiala või looduslikust või muust konkreetsest eripärast tingitud piirangutega alade põllumajandustootjatele antakse iga-aastase toetusena kasutusel oleva põllumajandusmaa hektari kohta, et hüvitada põllumajandustootjatele lisakulud ja saamatajäänud tulu, mis on seotud asjaomase piirkonna põllumajandustootmist mõjutavate piirangutega.

1.   Toetust mägialade või looduslikust või muust konkreetsest eripärast tingitud piirangutega alade põllumajandustootjatele antakse iga-aastase toetusena kasutusel oleva põllumajandusmaa hektari kohta, et hüvitada põllumajandustootjatele lisakulud ja saamatajäänud tulu, mis on seotud asjaomase piirkonna põllumajandustootmist mõjutavate piirangutega.

Lisakulude ja saamatajäänud tulu arvutamise alus on võrdlus aladega, mida ei mõjuta looduslikust või muust eripärast tingitud piirangud
  , võttes arvesse määruse (EL) nr DP/2012 III jaotise 3. peatüki kohaseid toetusi
  .

Lisakulude ja saamatajäänud tulu arvutamise alus on võrdlus aladega, mida ei mõjuta looduslikust või muust eripärast tingitud piirangud.
  Liikmesriigid tagavad, et välditakse ülemäärast hüvitamist, mis võib tuleneda käesoleva meetme ning muude riiklike või liidu toetusvahendite ühendamisest.

Kui see on nõuetekohaselt põhjendatud, võivad liikmesriigid lisakulude ja saamata jäänud tulu arvestamisel teha eristusi, et arvesse võtta

—

iga piirkonna olukorra ja arengueesmärkide iseärasusi;

| — | seda, kui rängad on põllumajandust mõjutavad püsivad ebasoodsad looduslikud tingimused; |
| --- | --- |

—

seda, kui rängad on põllumajandust mõjutavad püsivad ebasoodsad looduslikud tingimused;

| — | tootmisliiki ning vajaduse korral ka talumajapidamise majanduslikku struktuuri. |
| --- | --- |

—

tootmisliiki ning vajaduse korral ka talumajapidamise majanduslikku struktuuri.

2.   Toetust antakse põllumajandustootjatele, kes kohustuvad tegelema põllumajandusega artikli 33 kohaselt määratud aladel.

2.   Toetust antakse põllumajandustootjatele, kes kohustuvad tegelema põllumajandusega artikli 33 kohaselt määratud aladel.

3.   Toetuse suurus määratakse kindlaks I lisas sätestatud miinimum- ja maksimumsummade vahemikus.

3.   Toetuse suurus määratakse kindlaks I lisas sätestatud miinimum- ja maksimumsummade vahemikus.

Kui see on nõuetekohaselt põhjendatud, võivad liikmesriigid teha I lisas ettenähtud maksimumist suuremaid makseid tingimusel, et keskmiselt peetakse programmi raames maksimumsummast kinni.

4.   Liikmesriigid peavad ette nägema toetuse järk-järgulise vähenemise sellise osa suhtes, mis ületab põllumajandusliku majapidamise suhtes kehtestatud lävendit, mis tuleb esitada programmis.

4.   Liikmesriigid peavad ette nägema toetuse järk-järgulise vähenemise sellise pinna suhtes, mis ületab põllumajandusliku majapidamise pindalalävendit ja mis tuleb programmis ära näidata.

5.   Liikmesriigid võivad käesoleva meetme kohast toetust anda
  ajavahemikus 2014–2017
  põllumajandustootjatele piirkondades, mis vastasid 2007–2013 programmitöö perioodil toetuse saamise tingimustele määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 lõike a alapunkti ii kohaselt, kuid ei ole enam toetuskõlblikud pärast artikli 33 lõikes 3 osutatud uut piirkondade piiritlemist. Kõnealune toetus väheneb järk-järgult alates

  2014.

  aastast, mil toetuse määr on võrreldes
  2013. aastaga
  80 % ning lõpuks
  2017.
  aastal 20 %.

5.   Liikmesriigid võivad käesoleva meetme kohast toetust anda
  neljaks aastaks
  põllumajandustootjatele piirkondades, mis vastasid 2007–2013 programmitöö perioodil toetuse saamise tingimustele määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 lõike a alapunkti ii kohaselt, kuid ei ole enam toetuskõlblikud pärast artikli 33 lõikes 3 osutatud uut piirkondade piiritlemist. Kõnealune toetus väheneb järk-järgult nii, et

  esimesel

  aastal on toetuse määr võrreldes
  ajavahemikuga 2007–2013
  80 % ning lõpuks
  neljandal
  aastal 20 %.

6.
     
  Liikmesriikides, kus artikli 33 lõikes 3 osutatud piirkondade piiritlemine ei ole lõpetatud enne 1. jaanuari 2014, kohaldatakse lõiget 5 põllumajandustootjate suhtes, kes saavad toetust piirkondades, mis vastasid sellise toetuse saamise tingimustele ajavahemikul 2007–2013. Pärast piiritlemise lõpetamist saavad endiselt toetuskõlblike piirkondade põllumajandustootjad täistoetuse käesoleva meetme kohaselt. Piirkondades, mis ei ole enam toetuse tingimustele vastavad, saavad põllumajandustootjad jätkuvalt toetust lõike 5 alusel.

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid määravad lõigete 2, 3 ja 4 alusel artikli 32 kohase toetuse tingimustele vastavad piirkonnad järgmiste kategooriate raames: | 1.   Liikmesriigid määravad lõigete 2, 3 ja 4 alusel artikli 32 kohase toetuse tingimustele vastavad piirkonnad järgmiste kategooriate raames: |
| (a) | mägialad; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid määravad lõigete 2, 3 ja 4 alusel artikli 32 kohase toetuse tingimustele vastavad piirkonnad järgmiste kategooriate raames:

1.   Liikmesriigid määravad lõigete 2, 3 ja 4 alusel artikli 32 kohase toetuse tingimustele vastavad piirkonnad järgmiste kategooriate raames:

(a)

mägialad;

| (a) | mägialad; |
| --- | --- |

(a)

mägialad;

| (b) | muud kui mägialad, mida mõjutavad olulised looduslikust eripärast tingitud piirangud ning |
| --- | --- |

(b)

muud kui mägialad, mida mõjutavad olulised looduslikust eripärast tingitud piirangud ning

| (b) | muud kui mägialad, mida mõjutavad olulised looduslikust eripärast tingitud piirangud ning |
| --- | --- |

(b)

muud kui mägialad, mida mõjutavad olulised looduslikust eripärast tingitud piirangud ning

| (c) | muud piirkonnad, mida mõjutavad konkreetsest eripärast tingitud piirangud; |
| --- | --- |

(c)

muud piirkonnad, mida mõjutavad konkreetsest eripärast tingitud piirangud;

| (c) | muud piirkonnad, mida mõjutavad konkreetsest eripärast tingitud piirangud; |
| --- | --- |

(c)

muud piirkonnad, mida mõjutavad konkreetsest eripärast tingitud piirangud;

2.   Artikli 32 kohase toetuse saamise tingimustele vastamiseks peab mägialasid iseloomustama maakasutusvõimaluste märkimisväärne piiratus ja kasutamiskulude märgatav suurenemine järgmistel põhjustel:

2.   Artikli 32 kohase toetuse saamise tingimustele vastamiseks peab mägialasid iseloomustama maakasutusvõimaluste märkimisväärne piiratus ja kasutamiskulude märgatav suurenemine järgmistel põhjustel:

| (a) | kõrgusest tingitud väga rasked ilmastikutingimused, mille mõju lühendab oluliselt kasvuperioodi; |
| --- | --- |

(a)

kõrgusest tingitud väga rasked ilmastikutingimused, mille mõju lühendab oluliselt kasvuperioodi;

| (a) | kõrgusest tingitud väga rasked ilmastikutingimused, mille mõju lühendab oluliselt kasvuperioodi; |
| --- | --- |

(a)

kõrgusest tingitud väga rasked ilmastikutingimused, mille mõju lühendab oluliselt kasvuperioodi;

| (b) | kui madalamatel kõrgustel on asjaomase ala suuremas osas nõlvad, mis on masinate kasutamiseks liiga järsud või mis eeldavad väga kallite eriseadmete kasutamist või nende kahe teguri esinemine koos, mille puhul kummastki eraldi põhjustatud piirangud on väiksema mõjuga kui kahe teguri koosmõju põhjustatud piirangud. |
| --- | --- |

(b)

kui madalamatel kõrgustel on asjaomase ala suuremas osas nõlvad, mis on masinate kasutamiseks liiga järsud või mis eeldavad väga kallite eriseadmete kasutamist või nende kahe teguri esinemine koos, mille puhul kummastki eraldi põhjustatud piirangud on väiksema mõjuga kui kahe teguri koosmõju põhjustatud piirangud.

| (b) | kui madalamatel kõrgustel on asjaomase ala suuremas osas nõlvad, mis on masinate kasutamiseks liiga järsud või mis eeldavad väga kallite eriseadmete kasutamist või nende kahe teguri esinemine koos, mille puhul kummastki eraldi põhjustatud piirangud on väiksema mõjuga kui kahe teguri koosmõju põhjustatud piirangud. |
| --- | --- |

(b)

kui madalamatel kõrgustel on asjaomase ala suuremas osas nõlvad, mis on masinate kasutamiseks liiga järsud või mis eeldavad väga kallite eriseadmete kasutamist või nende kahe teguri esinemine koos, mille puhul kummastki eraldi põhjustatud piirangud on väiksema mõjuga kui kahe teguri koosmõju põhjustatud piirangud.

Mägialadena käsitatakse 62. laiuskraadist põhja pool olevaid alasid ja teatavaid nendega piirnevaid alasid.

Mägialadena käsitatakse ka 62. laiuskraadist põhja pool olevaid alasid ja teatavaid nendega piirnevaid alasid.

3.   
  Muud kui mägialad vastavad
  artikli 32 kohase toetuse saamise tingimustele
  ja neid käsitatakse oluliste looduslike piirangutega aladena, kui vähemalt 66 % kasutatavast põllumajandusmaast vastab lävendi poolest vähemalt ühele II lisas loetletud kriteeriumile
  .
  Selle tingimuse täitmine peab olema tagatud kohalike haldusüksuste („LAU 2”) vastaval tasandil.

3.
     
  Liikmesriigid määravad
  artikli 32 kohase toetuse saamise tingimustele
  vastavad muud kui mägialad, mida mõjutavad olulised looduslikust eripärast tingitud piirangud
  .
  Neid alasid iseloomustavad olulised looduslikust eripärast tingitud piirangud, eeskätt madal mullaviljakus või halvad ilmastikutingimused ja tõsiasi, et ekstensiivse põllumajandustegevuse säilitamine on maade hooldamise jaoks oluline.

Käesoleva lõike kohaste alade piiritlemisel teevad liikmesriigid objektiivsete kriteeriumide alusel tasandamise, et jätta välja alad, mille kohta on kooskõlas esimese lõiguga olulisest looduslikust eripärast tingitud piirangud dokumenteeritud, kuid nende piirangute mõju on ületatud investeeringute või majandustegevuse abil.

Komisjon esitab 31. detsembriks 2014 seadusandliku ettepaneku tulevasel piirkondade piiritlemisel kohaldatavate kohustuslike biofüüsikaliste kriteeriumide ja vastavate künniste kohta ning vajaduse korral tasandamise eeskirjad ja üleminekukorra.

4.   Muud kui lõigetes 2 ja 3 osutatud alad vastavad artikli 32 kohase toetuse saamise tingimustele, kui neid mõjutavad konkreetsest eripärast tingitud piirangud ning kui seal tuleks maaharimist jätkata, et kaitsta või parandada keskkonda, säilitada maaelu ja nimetatud piirkonna turismipotentsiaali või kaitsta rannikut.

4.   Muud kui lõigetes 2 ja 3 osutatud alad vastavad artikli 32 kohase toetuse saamise tingimustele, kui neid mõjutavad konkreetsest eripärast tingitud piirangud
  , sealhulgas väga väike asustustihedus
  , ning kui seal tuleks maaharimist jätkata, et kaitsta või parandada keskkonda, säilitada maaelu ja nimetatud piirkonna turismipotentsiaali või kaitsta rannikut.

Konkreetsest eripärast tingitud piirangutest mõjutatud alad peavad hõlmama looduslike kaitsetingimuste poolest ühesuguseid põllumajanduspiirkondi ja nende koguulatus ei või ületada 10 % asjaomase liikmesriigi pindalast.

Konkreetsest eripärast tingitud piirangutest mõjutatud alad peavad hõlmama looduslike kaitsetingimuste poolest ühesuguseid põllumajanduspiirkondi ja nende koguulatus ei või ületada 10 % asjaomase liikmesriigi pindalast.

5.   Liikmesriigid lisavad oma maaelu arengu programmidele:

5.   Liikmesriigid lisavad oma maaelu arengu programmidele kehtiva või muudetud piiritluse vastavalt lõigetele 2
  , 3
  ja 4.

| (a) | kehtiva või muudetud piiritluse vastavalt lõigetele 2 ja 4; |
| --- | --- |

(a)

kehtiva või muudetud piiritluse vastavalt lõigetele 2 ja 4;

| (b) | lõikes 3 osutatud piirkondade uue piiritluse
  . |
| --- | --- |

(b)

lõikes 3 osutatud piirkondade uue piiritluse
  .

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Loomade heaolu toetus hõlmab ainult neid kohustusi, mis on rangemad kui määruse (EL) nr HR/
  2012
  VI jaotise I peatükis kehtestatud vastavad kohustuslikud nõuded ning muud asjakohased
  siseriiklike
  õigusaktidega kehtestatud kohustuslikud nõuded. Kõik asjakohased nõuded esitatakse programmis. | 2.   Loomade heaolu toetus hõlmab ainult neid kohustusi, mis on rangemad kui määruse (EL) nr HR/
  2013
  VI jaotise I peatükis kehtestatud vastavad kohustuslikud nõuded ning muud asjakohased
  liidu
  õigusaktidega kehtestatud kohustuslikud nõuded. Kõik asjakohased nõuded esitatakse programmis. |
| Kõnealused kohustused võetakse ühe aasta pikkuseks ajavahemikuks, mida võib pikendada. | Kõnealused kohustused võetakse ühe
  kuni seitsme
  aasta pikkuseks ajavahemikuks, mida võib pikendada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Loomade heaolu toetus hõlmab ainult neid kohustusi, mis on rangemad kui määruse (EL) nr HR/
  2012
  VI jaotise I peatükis kehtestatud vastavad kohustuslikud nõuded ning muud asjakohased
  siseriiklike
  õigusaktidega kehtestatud kohustuslikud nõuded. Kõik asjakohased nõuded esitatakse programmis.

2.   Loomade heaolu toetus hõlmab ainult neid kohustusi, mis on rangemad kui määruse (EL) nr HR/
  2013
  VI jaotise I peatükis kehtestatud vastavad kohustuslikud nõuded ning muud asjakohased
  liidu
  õigusaktidega kehtestatud kohustuslikud nõuded. Kõik asjakohased nõuded esitatakse programmis.

Kõnealused kohustused võetakse ühe aasta pikkuseks ajavahemikuks, mida võib pikendada.

Kõnealused kohustused võetakse ühe
  kuni seitsme
  aasta pikkuseks ajavahemikuks, mida võib pikendada.

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva meetme kohast toetust antakse hektari metsa
  kohta metsaomanikele,
  metsa valdajatele, omavalitsustele ja nende liitudele, kes vabatahtlikult teostavad toiminguid, mis hõlmavad ühte või mitut metsanduse keskkonnakohustust. Riigimetsi majandavad organid võivad samuti toetust saada, tingimusel et nad ei kuulu riigieelarve alla. | 1.   Käesoleva meetme kohast toetust antakse hektari metsa kohta
  eranditult
  metsa valdajatele, omavalitsustele ja nende liitudele, kes vabatahtlikult teostavad toiminguid, mis hõlmavad ühte või mitut metsanduse keskkonnakohustust. Riigimetsi majandavad organid võivad samuti toetust saada, tingimusel et nad ei kuulu riigieelarve alla. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva meetme kohast toetust antakse hektari metsa
  kohta metsaomanikele,
  metsa valdajatele, omavalitsustele ja nende liitudele, kes vabatahtlikult teostavad toiminguid, mis hõlmavad ühte või mitut metsanduse keskkonnakohustust. Riigimetsi majandavad organid võivad samuti toetust saada, tingimusel et nad ei kuulu riigieelarve alla.

1.   Käesoleva meetme kohast toetust antakse hektari metsa kohta
  eranditult
  metsa valdajatele, omavalitsustele ja nende liitudele, kes vabatahtlikult teostavad toiminguid, mis hõlmavad ühte või mitut metsanduse keskkonnakohustust. Riigimetsi majandavad organid võivad samuti toetust saada, tingimusel et nad ei kuulu riigieelarve alla.

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selliste metsandusettevõtete puhul, mis ületavad teatavat lävendit, mille liikmesriigid peavad kindlaks määrama maaelu arengu programmis, sõltub lõike 1 kohase toetuse maksmine metsamajandamiskava või metsa säästva majandamise põhimõttele vastava samaväärse dokumendi esitamisest. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Selliste metsandusettevõtete puhul, mis ületavad teatavat lävendit, mille liikmesriigid peavad kindlaks määrama maaelu arengu programmis, sõltub lõike 1 kohase toetuse maksmine metsamajandamiskava või metsa säästva majandamise põhimõttele vastava samaväärse dokumendi esitamisest.

välja jäetud

Selgitus

Metsade majandamine on metsandusettevõtete suurusest sõltumata riiklike metsandusseadustega juba piisavalt kaetud. Majandamiskava koostamise kohustus tähendaks ainult rohkem bürokraatiat.

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Toetusega hüvitatakse toetusesaajatele võetud kohustustest tingitud lisakulud ning saamatajäänud tulu tervikuna või osaliselt. Vajaduse korral kaetakse toetusest ka tehingukulud kuni 20 % ulatuses metsanduse keskkonnakohustuse eest makstavast toetusest. Toetuse maksimumsumma on sätestatud I lisas. | 3.   Toetusega hüvitatakse toetusesaajatele võetud kohustustest tingitud lisakulud ning saamatajäänud tulu tervikuna või osaliselt. Vajaduse korral kaetakse toetusest ka tehingukulud kuni 20 % ulatuses metsanduse keskkonnakohustuse eest makstavast toetusest. Toetuse maksimumsumma on sätestatud I lisas.
  Selgelt põhjendatud juhtudel võib ka anda toetust nõusoleku eest loobuda puude või puistute kasutamisest, kas ühekordse toetusena või üldsummana projekti kohta, mis arvutatakse lisakulude ja saamata jäänud tulu põhjal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Toetusega hüvitatakse toetusesaajatele võetud kohustustest tingitud lisakulud ning saamatajäänud tulu tervikuna või osaliselt. Vajaduse korral kaetakse toetusest ka tehingukulud kuni 20 % ulatuses metsanduse keskkonnakohustuse eest makstavast toetusest. Toetuse maksimumsumma on sätestatud I lisas.

3.   Toetusega hüvitatakse toetusesaajatele võetud kohustustest tingitud lisakulud ning saamatajäänud tulu tervikuna või osaliselt. Vajaduse korral kaetakse toetusest ka tehingukulud kuni 20 % ulatuses metsanduse keskkonnakohustuse eest makstavast toetusest. Toetuse maksimumsumma on sätestatud I lisas.
  Selgelt põhjendatud juhtudel võib ka anda toetust nõusoleku eest loobuda puude või puistute kasutamisest, kas ühekordse toetusena või üldsummana projekti kohta, mis arvutatakse lisakulude ja saamata jäänud tulu põhjal.

Selgitus

Metsaökosüsteemide puhul on sageli tõhusam töötada rahastamine välja mitmete projektide kaudu, mitte kasutada suurusel põhinevat rahastamist. Ühtsest kindla määraga toetusest 200 eurot hektari kohta ei tundu tegelike kulude katmiseks piisavat, kuna metsadel on pikk kasvuperiood.

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva meetme kohase teotusega soodustatakse koostöövorme, millesse on kaasatud vähemalt kaks üksust ning milles eelkõige käsitletakse järgmist: | 1.   Käesoleva meetme kohase toetusega soodustatakse koostöövorme, millesse on kaasatud vähemalt kaks üksust ning milles eelkõige käsitletakse järgmist: |
| (a) | koostööalased lähenemisviisid liidu põllumajanduse ja toiduahela eri osalejate ning metsandussektori ja muude osalejate vahel, kes aitavad kaasa maaelu arengupoliitika eesmärkide ja prioriteetide saavutamisele, kaasa arvatud tootmisharudevahelised organisatsioonid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva meetme kohase teotusega soodustatakse koostöövorme, millesse on kaasatud vähemalt kaks üksust ning milles eelkõige käsitletakse järgmist:

1.   Käesoleva meetme kohase toetusega soodustatakse koostöövorme, millesse on kaasatud vähemalt kaks üksust ning milles eelkõige käsitletakse järgmist:

(a)

koostööalased lähenemisviisid liidu põllumajanduse ja toiduahela eri osalejate ning metsandussektori ja muude osalejate vahel, kes aitavad kaasa maaelu arengupoliitika eesmärkide ja prioriteetide saavutamisele, kaasa arvatud tootmisharudevahelised organisatsioonid;

| (a) | koostööalased lähenemisviisid liidu põllumajanduse, toiduahela eri osalejate ning metsandussektori ja muude osalejate vahel, kes aitavad kaasa maaelu arengupoliitika eesmärkide ja prioriteetide saavutamisele, kaasa arvatud
  tootjarühmad, ühistud ja
  tootmisharudevahelised organisatsioonid; |
| --- | --- |

(a)

koostööalased lähenemisviisid liidu põllumajanduse, toiduahela eri osalejate ning metsandussektori ja muude osalejate vahel, kes aitavad kaasa maaelu arengupoliitika eesmärkide ja prioriteetide saavutamisele, kaasa arvatud
  tootjarühmad, ühistud ja
  tootmisharudevahelised organisatsioonid;

| (b) | rühmitiste
  ja
  võrkude loomine; |
| --- | --- |

(b)

rühmitiste
  ja
  võrkude loomine;

| (b) | rühmitiste, võrkude
  ja koordineerimisasutuste
  loomine; |
| --- | --- |

(b)

rühmitiste, võrkude
  ja koordineerimisasutuste
  loomine;

| (c) | põllumajanduse tootlikkuse ja säästvusega tegeleva EIP töörühmade loomine ja tegevus, nagu on osutatud artiklis 62. |
| --- | --- |

(c)

põllumajanduse tootlikkuse ja säästvusega tegeleva EIP töörühmade loomine ja tegevus, nagu on osutatud artiklis 62.

| (c) | põllumajanduse tootlikkuse ja säästvusega tegeleva EIP töörühmade loomine ja tegevus, nagu on osutatud artiklis 62; |
| --- | --- |

(c)

põllumajanduse tootlikkuse ja säästvusega tegeleva EIP töörühmade loomine ja tegevus, nagu on osutatud artiklis 62;

| (c a) | innovatsioon ja koostöö tänu liidu ja kolmandate riikide võrgustike partnerlusele
  . |
| --- | --- |

(c a)

innovatsioon ja koostöö tänu liidu ja kolmandate riikide võrgustike partnerlusele
  .

2.   Lõike 1 kohase koostööga on eelkõige hõlmatud:

2.   Lõike 1 kohase koostööga on eelkõige hõlmatud:

| (a) | katseprojektid; |
| --- | --- |

(a)

katseprojektid;

| (a) | katseprojektid
  , näidis- ja juhtprojektid
  ; |
| --- | --- |

(a)

katseprojektid
  , näidis- ja juhtprojektid
  ;

| (b) | põllumajanduses, toiduainete- ja metsandussektoris uute toodete, tavade, töötlemise ja tehnoloogia arendamine; |
| --- | --- |

(b)

põllumajanduses, toiduainete- ja metsandussektoris uute toodete, tavade, töötlemise ja tehnoloogia arendamine;

| (b) | põllumajanduses, toiduainete- ja metsandussektoris uute toodete, tavade, töötlemise ja tehnoloogia arendamine
  , sealhulgas jäätmekoguste vähendamiseks
  ; |
| --- | --- |

(b)

põllumajanduses, toiduainete- ja metsandussektoris uute toodete, tavade, töötlemise ja tehnoloogia arendamine
  , sealhulgas jäätmekoguste vähendamiseks
  ;

| (c) | koostöö väikeettevõtjate vahel, et korraldada ühiseid tööprotsesse, jagada vahendeid ja ressursse; |
| --- | --- |

(c)

koostöö väikeettevõtjate vahel, et korraldada ühiseid tööprotsesse, jagada vahendeid ja ressursse;

| (c) | koostöö väikeettevõtjate vahel, et korraldada ühiseid tööprotsesse, jagada vahendeid ja ressursse; |
| --- | --- |

(c)

koostöö väikeettevõtjate vahel, et korraldada ühiseid tööprotsesse, jagada vahendeid ja ressursse;

| (d) | horisontaalne ja vertikaalne koostöö tarneahelas osalejate vahel logistiliste platvormide loomiseks, et edendada lühikesi tarneahelaid ja kohalikke turge; |
| --- | --- |

(d)

horisontaalne ja vertikaalne koostöö tarneahelas osalejate vahel logistiliste platvormide loomiseks, et edendada lühikesi tarneahelaid ja kohalikke turge;

| (d) | horisontaalne ja vertikaalne koostöö tarneahelas osalejate vahel logistiliste platvormide loomiseks, et edendada lühikesi tarneahelaid ja kohalikke
  ja piirkondlikke
  turge; |
| --- | --- |

(d)

horisontaalne ja vertikaalne koostöö tarneahelas osalejate vahel logistiliste platvormide loomiseks, et edendada lühikesi tarneahelaid ja kohalikke
  ja piirkondlikke
  turge;

| (e) | kohaliku tasandi reklaamiüritused lühikeste tarneahelate
  ja
  kohalike turgude edendamiseks; |
| --- | --- |

(e)

kohaliku tasandi reklaamiüritused lühikeste tarneahelate
  ja
  kohalike turgude edendamiseks;

| (e) | kohaliku tasandi reklaamiüritused lühikeste tarneahelate, kohalike
  ja piirkondlike
  turgude
  ja kvaliteedisüsteemidest toetust saavate toodete
  edendamiseks; |
| --- | --- |

(e)

kohaliku tasandi reklaamiüritused lühikeste tarneahelate, kohalike
  ja piirkondlike
  turgude
  ja kvaliteedisüsteemidest toetust saavate toodete
  edendamiseks;

| (f) | kliimamuutuste leevendamiseks või kliimamuutustega kohandamiseks võetud ühismeetmed; |
| --- | --- |

(f)

kliimamuutuste leevendamiseks või kliimamuutustega kohandamiseks võetud ühismeetmed;

| (f) | kliimamuutuste leevendamiseks või kliimamuutustega kohandamiseks võetud ühismeetmed; |
| --- | --- |

(f)

kliimamuutuste leevendamiseks või kliimamuutustega kohandamiseks võetud ühismeetmed;

| (g) | keskkonnaprojektide ja käimasolevate keskkonnatavade
  kollektiivne
  käsitlus; |
| --- | --- |

(g)

keskkonnaprojektide ja käimasolevate keskkonnatavade
  kollektiivne
  käsitlus;

| (g) | keskkonnaprojektide ja käimasolevate keskkonnatavade
  kooskõlastatud
  käsitlus –
  selle alla kuulub näiteks tõhus veemajandus, taastuvenergia kasutamine ja põllumajandusmaastiku säilitamine
  ; |
| --- | --- |

(g)

keskkonnaprojektide ja käimasolevate keskkonnatavade
  kooskõlastatud
  käsitlus –
  selle alla kuulub näiteks tõhus veemajandus, taastuvenergia kasutamine ja põllumajandusmaastiku säilitamine
  ;

| (h) | tarneahelas osalejate vaheline horisontaalne ja vertikaalne koostöö toiduainete ja energia tootmises ning tööstuslikus töötlemises kasutatava biomassi säästval tootmisel; |
| --- | --- |

(h)

tarneahelas osalejate vaheline horisontaalne ja vertikaalne koostöö toiduainete ja energia tootmises ning tööstuslikus töötlemises kasutatava biomassi säästval tootmisel;

| (h) | tarneahelas osalejate vaheline horisontaalne ja vertikaalne koostöö toiduainete ja energia tootmisel ning tööstuslikus töötlemises kasutatava biomassi säästval tootmisel; |
| --- | --- |

(h)

tarneahelas osalejate vaheline horisontaalne ja vertikaalne koostöö toiduainete ja energia tootmisel ning tööstuslikus töötlemises kasutatava biomassi säästval tootmisel;

| (i) | liidu ühe või mitme maaelu arengu prioriteediga seotud kohaliku arengustrateegia rakendamine, eelkõige muu kui määruse (EL) nr [ÜSR/
  2012
  ] artikli 28 lõike 1 punktis b osutatud avaliku sektori ja erasektori partnerluste teel. |
| --- | --- |

(i)

liidu ühe või mitme maaelu arengu prioriteediga seotud kohaliku arengustrateegia rakendamine, eelkõige muu kui määruse (EL) nr [ÜSR/
  2012
  ] artikli 28 lõike 1 punktis b osutatud avaliku sektori ja erasektori partnerluste teel.

| (i) | liidu ühe või mitme maaelu arengu prioriteediga seotud kohaliku arengustrateegia rakendamine, eelkõige muu kui määruse (EL) nr [ÜSR/
  2013
  ] artikli 28 lõike 1 punktis b osutatud avaliku sektori ja erasektori partnerluste teel; |
| --- | --- |

(i)

liidu ühe või mitme maaelu arengu prioriteediga seotud kohaliku arengustrateegia rakendamine, eelkõige muu kui määruse (EL) nr [ÜSR/
  2013
  ] artikli 28 lõike 1 punktis b osutatud avaliku sektori ja erasektori partnerluste teel;

| (j) | metsamajandamiskava või samaväärse dokumendi koostamine. |
| --- | --- |

(j)

metsamajandamiskava või samaväärse dokumendi koostamine.

| (j) | metsamajandamiskava või samaväärse dokumendi koostamine; |
| --- | --- |

(j)

metsamajandamiskava või samaväärse dokumendi koostamine;

| (j a) | maaturismiga seotud turismiteenuste arendamine koos turustamisega; |
| --- | --- |

(j a)

maaturismiga seotud turismiteenuste arendamine koos turustamisega;

| (j b) | nn sotsiaalse põllumajanduse projektide väljatöötamine. |
| --- | --- |

(j b)

nn sotsiaalse põllumajanduse projektide väljatöötamine.

2 a.
     
  Toetuste määramisel võib eelistada koostööd tegevaid toormetootjate üksusi.

3.   
  Lõike 1 punkti b kohast toetust antakse üksnes hiljuti moodustatud rühmitistele ja võrkudele ning nendele, kes alustavad enda jaoks uut tegevust.

Lõike 2 punkti b kohaseid toiminguid hõlmavat toetust võib anda ka üksikettevõtjaile, kui selline võimalus on ette nähtud maaelu arengu programmis.

3.   Lõike 2 punkti b kohaseid toiminguid hõlmavat toetust võib anda ka üksikettevõtjaile, kui selline võimalus on ette nähtud maaelu arengu programmis.

4.   Lõike 2 punkti b kohaste katseprojektide ja üksikosalejate tegevuse tulemusi tuleb levitada.

4.   Lõike 2 punkti b kohaste katseprojektide ja üksikosalejate tegevuse tulemusi tuleb levitada.

5.   Käesoleva meetme kohast toetust võib anda lõikes 1 osutatud koostöövormidega seotud järgmiste kulude hüvitamiseks:

5.   Käesoleva meetme kohast toetust võib anda lõikes 1 osutatud koostöövormidega seotud järgmiste kulude hüvitamiseks:

| (a) | asjaomase piirkonna uuringute ja teostatavusuuringute kulud ning äriplaani või metsamajandamiskava või samaväärse, muu kui määruse (EL) nr [ÜSR/
  2012
  ] artiklis 29 osutatud kohaliku arengustrateegia koostamise kulud; |
| --- | --- |

(a)

asjaomase piirkonna uuringute ja teostatavusuuringute kulud ning äriplaani või metsamajandamiskava või samaväärse, muu kui määruse (EL) nr [ÜSR/
  2012
  ] artiklis 29 osutatud kohaliku arengustrateegia koostamise kulud;

| (a) | asjaomase piirkonna uuringute ja teostatavusuuringute kulud ning äriplaani või metsamajandamiskava või samaväärse, muu kui määruse (EL) nr [ÜSR/
  2013
  ] artiklis 29 osutatud kohaliku arengustrateegia koostamise kulud; |
| --- | --- |

(a)

asjaomase piirkonna uuringute ja teostatavusuuringute kulud ning äriplaani või metsamajandamiskava või samaväärse, muu kui määruse (EL) nr [ÜSR/
  2013
  ] artiklis 29 osutatud kohaliku arengustrateegia koostamise kulud;

| (b) | kulud asjaomase piirkonna elavdamiseks, et teostada kollektiivset territoriaalprojekti. Rühmitise puhul võib elavdamine hõlmata ka koolituse korraldamist, liikmetevahelist võrku ning uute liikmete värbamist; |
| --- | --- |

(b)

kulud asjaomase piirkonna elavdamiseks, et teostada kollektiivset territoriaalprojekti. Rühmitise puhul võib elavdamine hõlmata ka koolituse korraldamist, liikmetevahelist võrku ning uute liikmete värbamist;

| (b) | kulud asjaomase piirkonna elavdamiseks, et teostada kollektiivset territoriaalprojekti. Rühmitise puhul võib elavdamine hõlmata ka koolituse korraldamist, liikmetevahelist võrku ning uute liikmete värbamist; |
| --- | --- |

(b)

kulud asjaomase piirkonna elavdamiseks, et teostada kollektiivset territoriaalprojekti. Rühmitise puhul võib elavdamine hõlmata ka koolituse korraldamist, liikmetevahelist võrku ning uute liikmete värbamist;

| (c) | koostöö jooksvad kulud; |
| --- | --- |

(c)

koostöö jooksvad kulud;

| (c) | koostöö jooksvad kulud; |
| --- | --- |

(c)

koostöö jooksvad kulud;

| (d) | ärikava rakendamise, muu kui määruse (EL) nr [ÜSR/
  2012
  ] artiklis 29 osutatud kohaliku arengustrateegiaga seotud eriprojekti või innovatsiooni arendamisega seotud otsesed kulud; |
| --- | --- |

(d)

ärikava rakendamise, muu kui määruse (EL) nr [ÜSR/
  2012
  ] artiklis 29 osutatud kohaliku arengustrateegiaga seotud eriprojekti või innovatsiooni arendamisega seotud otsesed kulud;

| (d) | ärikava rakendamise, muu kui määruse (EL) nr [ÜSR/
  2013
  ] artiklis 29 osutatud kohaliku arengustrateegiaga seotud eriprojekti või innovatsiooni arendamisega seotud otsesed kulud; |
| --- | --- |

(d)

ärikava rakendamise, muu kui määruse (EL) nr [ÜSR/
  2013
  ] artiklis 29 osutatud kohaliku arengustrateegiaga seotud eriprojekti või innovatsiooni arendamisega seotud otsesed kulud;

| (e) | reklaamiürituste kulud. |
| --- | --- |

(e)

reklaamiürituste kulud.

| (e) | reklaamiürituste kulud. |
| --- | --- |

(e)

reklaamiürituste kulud.

6.   Kui äriplaan või metsamajandamiskava või sellega samaväärne dokument või arengustrateegia on rakendatud, võivad liikmesriigid anda toetust üldsummana, mis hõlmab koostöö ja rakendatud projektide kulusid, või katta üksnes koostöö kulud ning kasutada projekti rakendamiseks muude meetmete või liidu muude fondide rahalisi vahendeid.

6.   Kui äriplaan või metsamajandamiskava või sellega samaväärne dokument või arengustrateegia on rakendatud, võivad liikmesriigid anda toetust üldsummana, mis hõlmab koostöö ja rakendatud projektide kulusid, või katta üksnes koostöö kulud ning kasutada projekti rakendamiseks muude meetmete või liidu muude fondide rahalisi vahendeid.

7.   Eri piirkondades või liikmesriikides asuvate osalejate koostöö vastab samuti toetuse saamise tingimustele.

7.   Eri piirkondades või liikmesriikides asuvate osalejate koostöö
  ning koostöö arenguriikide osalejatega
  vastab samuti toetuse saamise tingimustele.

8.   Toetuse andmine piirdub maksimaalselt seitsme aastaga, välja arvatud kollektiivsed keskkonnaprojektid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

8.   Toetuse andmine piirdub maksimaalselt seitsme aastaga, välja arvatud kollektiivsed keskkonnaprojektid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

9.   Käesoleva meetme kohase koostöö võib ühendada projektidega, mida samal territooriumil rahastatakse muudest liidu rahalistest vahenditest kui EAFRD. Liikmesriigid tagavad, et välditakse ülemäärast hüvitamist, mis võib tuleneda käesoleva meetme ning muude riiklike või liidu toetusvahendite ühendamisest.

9.   Käesoleva meetme kohase koostöö võib ühendada projektidega, mida samal territooriumil rahastatakse muudest liidu rahalistest vahenditest kui EAFRD. Liikmesriigid tagavad, et välditakse ülemäärast hüvitamist, mis võib tuleneda käesoleva meetme ning muude riiklike või liidu toetusvahendite ühendamisest.

10.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse toetuse saamise tingimustele vastavate katseprojektide, rühmitiste, lühikeste tarneahelate ja kohalike turgude tunnuste täpsustamist ning tingimusi, mille alusel lõikes 2 loetletud
  toiminguliigid
  võivad saada toetust.

10.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse toetuse saamise tingimustele vastavate katseprojektide, rühmitiste, lühikeste tarneahelate ja kohalike turgude tunnuste täpsustamist ning tingimusi, mille alusel lõikes 2 loetletud
  koostööliigid
  võivad saada toetust.

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva meetme kohane toetus on: | 1.   Käesoleva meetme kohane toetus on: |
| (a) | põllumajandustootjale otse makstav rahaline toetus saagi, loomade ja taimede kindlustamiseks ebasoodsatest ilmastikutingimustest, looma- või taimehaigustest või kahjurite levikust tuleneva majandusliku kahju hüvitamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva meetme kohane toetus on:

1.   Käesoleva meetme kohane toetus on:

(a)

põllumajandustootjale otse makstav rahaline toetus saagi, loomade ja taimede kindlustamiseks ebasoodsatest ilmastikutingimustest, looma- või taimehaigustest või kahjurite levikust tuleneva majandusliku kahju hüvitamiseks;

| (a) | põllumajandustootjale
  või põllumajandustootjate rühmale
  otse makstav rahaline toetus saagi, loomade ja taimede kindlustamiseks ebasoodsatest ilmastikutingimustest, looma- või taimehaigustest või kahjurite levikust tuleneva majandusliku kahju hüvitamiseks; |
| --- | --- |

(a)

põllumajandustootjale
  või põllumajandustootjate rühmale
  otse makstav rahaline toetus saagi, loomade ja taimede kindlustamiseks ebasoodsatest ilmastikutingimustest, looma- või taimehaigustest või kahjurite levikust tuleneva majandusliku kahju hüvitamiseks;

| (b) | rahaline toetus ühisfondidele, et maksta rahalist hüvitist looma- või taimehaigustest
  või
  keskkonnajuhtumist tuleneva majandusliku kahju eest; |
| --- | --- |

(b)

rahaline toetus ühisfondidele, et maksta rahalist hüvitist looma- või taimehaigustest
  või
  keskkonnajuhtumist tuleneva majandusliku kahju eest;

| (b) | rahaline toetus ühisfondidele, et maksta rahalist hüvitist looma- või taimehaigustest
  , kahjulikest organismidest,
  keskkonnajuhtumist
  või ebasoodsatest ilmastikutingimustest, kaasa arvatud põuas
  t tuleneva majandusliku kahju eest; |
| --- | --- |

(b)

rahaline toetus ühisfondidele, et maksta rahalist hüvitist looma- või taimehaigustest
  , kahjulikest organismidest,
  keskkonnajuhtumist
  või ebasoodsatest ilmastikutingimustest, kaasa arvatud põuas
  t tuleneva majandusliku kahju eest;

| (c) | sissetuleku stabiliseerimise vahend, mida antakse ühisfondidele rahalise toetusena, et tagada hüvitamine põllumajandustootjatele, kelle sissetulek on järsult vähenenud. |
| --- | --- |

(c)

sissetuleku stabiliseerimise vahend, mida antakse ühisfondidele rahalise toetusena, et tagada hüvitamine põllumajandustootjatele, kelle sissetulek on järsult vähenenud.

| (c) | sissetuleku stabiliseerimise vahend, mida antakse ühisfondidele
  või kindlustusele
  rahalise toetusena, et tagada hüvitamine põllumajandustootjatele, kelle sissetulek on järsult vähenenud
  , või rahaliste väljamaksetena otse põllumajandustootjatele kindlustusmaksete tasumiseks, et katta sissetuleku järsu vähenemise riski
  . |
| --- | --- |

(c)

sissetuleku stabiliseerimise vahend, mida antakse ühisfondidele
  või kindlustusele
  rahalise toetusena, et tagada hüvitamine põllumajandustootjatele, kelle sissetulek on järsult vähenenud
  , või rahaliste väljamaksetena otse põllumajandustootjatele kindlustusmaksete tasumiseks, et katta sissetuleku järsu vähenemise riski
  .

2.   Lõike 1 punktide b ja c kohaldamisel tähendab „ühisfond” liikmesriigi õiguse kohaselt akrediteeritud süsteemi, mille kaudu sellega ühinenud põllumajandustootjad saavad end kindlustada niisuguse majandusliku kahju vastu, mis on seotud taime- või loomahaiguse puhangu
  või keskkonnajuhtumiga
  , või sissetuleku järsu vähenemise vastu.

2.   Lõike 1 punktide b ja c kohaldamisel tähendab „ühisfond” liikmesriigi õiguse kohaselt akrediteeritud süsteemi, mille kaudu sellega ühinenud põllumajandustootjad saavad end kindlustada niisuguse majandusliku kahju vastu, mis on seotud taime- või loomahaiguse puhangu
  , kahjulike organismide, keskkonnajuhtumi või ebasoodsate ilmastikutingimustega
  , või sissetuleku järsu vähenemise vastu.

3.   Liikmesriigid tagavad, et välditakse ülemäärast hüvitamist, mis võib tuleneda käesoleva meetme ning muude riiklike või liidu toetusvahendite või erakindlustusskeemide vahendite ühendamisest.
  Põllumajandustootjate sissetuleku taseme hindamisel võetakse arvesse ka Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „EGF”) kaudu saadud otsest sissetulekutoetust.

3.   Liikmesriigid tagavad, et välditakse ülemäärast hüvitamist, mis võib tuleneda käesoleva meetme ning muude riiklike või liidu toetusvahendite või erakindlustusskeemide vahendite ühendamisest.

4.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse artikli 39 lõike 3 punktis b ja artikli 40 lõikes 4 osutatud ühisfondidele antavate kommertslaenude minimaalset ja maksimaalset kestust.

4.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse artikli 39 lõike 3 punktis b ja artikli 40 lõikes 4 osutatud ühisfondidele antavate kommertslaenude minimaalset ja maksimaalset kestust.

Komisjon teeb vahekokkuvõtte riskijuhtimise meetme rakendamise kohta ning esitab seejärel aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Aruandele lisatakse vajaduse korral asjakohased seadusandlikud ettepanekud riskijuhtimise meetme rakendamise parandamiseks.

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artikli 37 lõike 1 punkti a kohast toetust antakse üksnes selliste kindlustuslepingute puhul, millega on hõlmatud sellise kahju hüvitamine, mille on põhjustanud ebasoodsad ilmastikutingimused või looma- või taimehaigus või kahjurite levik või direktiivi 2000/29/EÜ kohaselt vastu võetud
  meede
  taimehaiguse või kahjuripuhangu likvideerimiseks või selle leviku piiramiseks,
  mille tõttu on kahjustunud rohkem kui
  30 % asjaomase põllumajandustootja
  keskmisest aastatoodangust
  kolme eelneva aasta
  jooksul
  või eelneva
  viieaastase perioodi kolme aasta keskmisest
  , välja
  arvatud
  kõige
  kõrgem
  ja kõige
  madalam
  näitaja. | 1.   Artikli 37 lõike 1 punkti a kohast toetust antakse üksnes selliste kindlustuslepingute puhul, millega on hõlmatud sellise kahju hüvitamine, mille on põhjustanud ebasoodsad ilmastikutingimused või looma- või taimehaigus või kahjurite levik, või direktiivi 2000/29/EÜ kohaselt vastu võetud
  meetme puhul sellise
  taimehaiguse või kahjuripuhangu likvideerimiseks või selle leviku piiramiseks,
  mis toob kaasa aastatoodangu vähenemise üle
  30 %
  võrrelduna
  asjaomase põllumajandustootja
  keskmise aastatoodanguga. Nimetatud keskmine aastatoodang arvutatakse, võttes aluseks
  kolme eelneva aasta
  näitajad
  või
  viie
  eelneva
  aasta näitajad
  ,
  arvates
  välja kõige
  kõrgema
  ja kõige
  madalama
  näitaja
  , või võttes nõuetekohaselt põhjendatud erandlikel asjaoludel aluseks konkreetse aasta näitajad eelneva viie aasta hulgast
  . |
| | Põhjustatud kahju ulatuse arvutust võib kohandada vastavalt iga tooteliigi eriomadustele, kasutades: |
| | (a) | bioloogilisi indekseid (biomassi koguseline kadu) või samaväärseid saagi kao indekseid, mis on kehtestatud põllumajandusettevõtte, kohalikul, piirkondlikul või riigi tasandil, või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artikli 37 lõike 1 punkti a kohast toetust antakse üksnes selliste kindlustuslepingute puhul, millega on hõlmatud sellise kahju hüvitamine, mille on põhjustanud ebasoodsad ilmastikutingimused või looma- või taimehaigus või kahjurite levik või direktiivi 2000/29/EÜ kohaselt vastu võetud
  meede
  taimehaiguse või kahjuripuhangu likvideerimiseks või selle leviku piiramiseks,
  mille tõttu on kahjustunud rohkem kui
  30 % asjaomase põllumajandustootja
  keskmisest aastatoodangust
  kolme eelneva aasta
  jooksul
  või eelneva
  viieaastase perioodi kolme aasta keskmisest
  , välja
  arvatud
  kõige
  kõrgem
  ja kõige
  madalam
  näitaja.

1.   Artikli 37 lõike 1 punkti a kohast toetust antakse üksnes selliste kindlustuslepingute puhul, millega on hõlmatud sellise kahju hüvitamine, mille on põhjustanud ebasoodsad ilmastikutingimused või looma- või taimehaigus või kahjurite levik, või direktiivi 2000/29/EÜ kohaselt vastu võetud
  meetme puhul sellise
  taimehaiguse või kahjuripuhangu likvideerimiseks või selle leviku piiramiseks,
  mis toob kaasa aastatoodangu vähenemise üle
  30 %
  võrrelduna
  asjaomase põllumajandustootja
  keskmise aastatoodanguga. Nimetatud keskmine aastatoodang arvutatakse, võttes aluseks
  kolme eelneva aasta
  näitajad
  või
  viie
  eelneva
  aasta näitajad
  ,
  arvates
  välja kõige
  kõrgema
  ja kõige
  madalama
  näitaja
  , või võttes nõuetekohaselt põhjendatud erandlikel asjaoludel aluseks konkreetse aasta näitajad eelneva viie aasta hulgast
  .

Põhjustatud kahju ulatuse arvutust võib kohandada vastavalt iga tooteliigi eriomadustele, kasutades:

(a)

bioloogilisi indekseid (biomassi koguseline kadu) või samaväärseid saagi kao indekseid, mis on kehtestatud põllumajandusettevõtte, kohalikul, piirkondlikul või riigi tasandil, või

| (b) | ilmastiku indekseid (sealhulgas sademete kogus ja temperatuur), mis on kehtestatud kohalikul, piirkondlikul või riigi tasandil. |
| --- | --- |

(b)

ilmastiku indekseid (sealhulgas sademete kogus ja temperatuur), mis on kehtestatud kohalikul, piirkondlikul või riigi tasandil.

2.   Ebasoodsate ilmastikutingimuste või looma- või taimehaiguse või kahjurite leviku esinemist peab kinnitama asjaomase liikmesriigi pädev asutus.

2.   Ebasoodsate ilmastikutingimuste või looma- või taimehaiguse või kahjurite leviku esinemist peab kinnitama asjaomase liikmesriigi pädev asutus.

Liikmesriigid võivad vajaduse korral kehtestada eelnevalt kriteeriumid, mille alusel loetakse selline ametlik kinnitamine toimunuks.

Liikmesriigid võivad vajaduse korral kehtestada eelnevalt kriteeriumid, mille alusel loetakse selline ametlik kinnitamine toimunuks.

3.   Kindlustusmaksetega ei hüvitata rohkem kui artikli 37 lõike 1 punktis a osutatud kahjude korvamisega seotud kogukulud ning nendega ei seata nõudmisi ega tingimusi tulevase tootmise liigi ega mahu suhtes.

3.   Kindlustusmaksetega ei hüvitata rohkem kui artikli 37 lõike 1 punktis a osutatud kahjude korvamisega seotud kogukulud ning nendega ei seata nõudmisi ega tingimusi tulevase tootmise liigi ega mahu suhtes.

Liikmesriigid võivad asjakohaseid ülemmäärasid kohaldades piirata kindlustusmakse summat, mille ulatuses võib toetust anda.

Liikmesriigid võivad asjakohaseid ülemmäärasid kohaldades piirata kindlustusmakse summat, mille ulatuses võib toetust anda.

4.   Toetuse suhtes kehtib I lisas sätestatud ülemmäär.

4.   Toetuse suhtes kehtib I lisas sätestatud ülemmäär.

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 39 | Artikkel 39 |
| Taime- ja loomahaiguste ning

  keskkonnajuhtumitega

  seotud ühisfondid | Taime- ja loomahaiguste

  , kahjulike organismide

  ning

  keskkonnajuhtumite ja ebasoodsate ilmastikutingimustega

  seotud ühisfondid |
| 1.   Toetuse saamiseks peab asjaomane ühisfond: | 1.   Toetuse saamiseks peab asjaomane ühisfond: |
| (a) | olema pädevate ametiasutuste poolt akrediteeritud vastavalt siseriiklikele õigusaktidele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 39

Artikkel 39

Taime- ja loomahaiguste ning

  keskkonnajuhtumitega

  seotud ühisfondid

Taime- ja loomahaiguste

  , kahjulike organismide

  ning

  keskkonnajuhtumite ja ebasoodsate ilmastikutingimustega

  seotud ühisfondid

1.   Toetuse saamiseks peab asjaomane ühisfond:

1.   Toetuse saamiseks peab asjaomane ühisfond:

(a)

olema pädevate ametiasutuste poolt akrediteeritud vastavalt siseriiklikele õigusaktidele;

| (a) | olema pädevate ametiasutuste poolt akrediteeritud vastavalt siseriiklikele õigusaktidele; |
| --- | --- |

(a)

olema pädevate ametiasutuste poolt akrediteeritud vastavalt siseriiklikele õigusaktidele;

| (b) | tagama fondi sisse- ja väljamaksete läbipaistvuse; |
| --- | --- |

(b)

tagama fondi sisse- ja väljamaksete läbipaistvuse;

| (b) | tagama fondi sisse- ja väljamaksete läbipaistvuse; |
| --- | --- |

(b)

tagama fondi sisse- ja väljamaksete läbipaistvuse;

| (c) | kasutama selgeid eeskirju mis tahes tekkinud võla eest vastutuse määramise suhtes. |
| --- | --- |

(c)

kasutama selgeid eeskirju mis tahes tekkinud võla eest vastutuse määramise suhtes.

| (c) | kasutama selgeid eeskirju mis tahes tekkinud võla eest vastutuse määramise suhtes. |
| --- | --- |

(c)

kasutama selgeid eeskirju mis tahes tekkinud võla eest vastutuse määramise suhtes.

2.   Liikmesriigid määravad kindlaks ühisfondide loomise ja haldamise eeskirjad, eelkõige põllumajandustootjatele kriisi korral hüvitiste maksmise ja kõnealuste eeskirjade järgimise järelevalve kohta.

2.   Liikmesriigid määravad kindlaks ühisfondide loomise ja haldamise eeskirjad, eelkõige põllumajandustootjatele kriisi korral hüvitiste maksmise ja kõnealuste eeskirjade järgimise järelevalve kohta.
  Liikmesriigid võivad otsustada täiendada ühisfonde kindlustussüsteemidega.

Põllumajandustootjad on hüvitismaksete jaoks toetuskõlblikud ainult siis, kui nad on võtnud kasutusele kõik vajalikud ettevaatusabinõud, et parandada oma ettevõtte vastupidavust keskkonnaseisundi halvenemisele, looma- ja taimehaigustele, kahjulikele organismidele ja kliimamuutuse nähtustele.

3.   Artikli 37 lõike 1 punktis b osutatud rahalised toetused võivad olla seotud üksnes järgmisega:

3.   Artikli 37 lõike 1 punktis b osutatud rahalised toetused võivad olla seotud üksnes järgmisega:

| (a) | ühisfondide moodustamisega seotud selliste halduskulude katmine, mis on maksimaalselt kolme aasta peale jaotatud ning vähenevad järk-järgult; |
| --- | --- |

(a)

ühisfondide moodustamisega seotud selliste halduskulude katmine, mis on maksimaalselt kolme aasta peale jaotatud ning vähenevad järk-järgult;

| (a) | ühisfondide moodustamisega seotud selliste halduskulude katmine, mis on maksimaalselt kolme aasta peale jaotatud ning vähenevad järk-järgult; |
| --- | --- |

(a)

ühisfondide moodustamisega seotud selliste halduskulude katmine, mis on maksimaalselt kolme aasta peale jaotatud ning vähenevad järk-järgult;

| (b) | ühisfondidest põllumajandustootjatele rahaliseks hüvitamiseks makstavad summad. Lisaks sellele võivad rahalised toetused olla seotud ühisfondide selliste kommertslaenude intresside tagasimaksmisega, mis on võetud põllumajandustootjatele kriisiolukorra puhul rahalise hüvitise maksmiseks. |
| --- | --- |

(b)

ühisfondidest põllumajandustootjatele rahaliseks hüvitamiseks makstavad summad. Lisaks sellele võivad rahalised toetused olla seotud ühisfondide selliste kommertslaenude intresside tagasimaksmisega, mis on võetud põllumajandustootjatele kriisiolukorra puhul rahalise hüvitise maksmiseks.

| (b) | ühisfondidest põllumajandustootjatele rahaliseks hüvitamiseks makstavad summad. Lisaks sellele võivad rahalised toetused olla seotud ühisfondide selliste kommertslaenude intresside tagasimaksmisega, mis on võetud põllumajandustootjatele kriisiolukorra puhul rahalise hüvitise maksmiseks
  , või kindlustuspoliisidega seotud kulukohustustega, mille ühisfondid on endale võtnud turuhinnaga
  . |
| --- | --- |

(b)

ühisfondidest põllumajandustootjatele rahaliseks hüvitamiseks makstavad summad. Lisaks sellele võivad rahalised toetused olla seotud ühisfondide selliste kommertslaenude intresside tagasimaksmisega, mis on võetud põllumajandustootjatele kriisiolukorra puhul rahalise hüvitise maksmiseks
  , või kindlustuspoliisidega seotud kulukohustustega, mille ühisfondid on endale võtnud turuhinnaga
  .

Algne põhivara ei tohi tulla riiklikest vahenditest.

Algne põhivara ei tohi tulla riiklikest vahenditest.

4.   Loomahaigustega seoses antakse artikli 37 lõike 1 punkti b kohast rahalist toetust maailma loomatervishoiu organisatsooni koostatud loetelus
  ja/või
  nõukogu otsuse 90/424/EMÜ lisas märgitud haiguste puhul.

4.   Loomahaigustega seoses antakse artikli 37 lõike 1 punkti b kohast rahalist toetust maailma loomatervishoiu organisatsooni koostatud loetelus
  või
  nõukogu otsuse 90/424/EMÜ lisas märgitud haiguste
  ja mesilaste haiguste
  puhul.

5.   Toetuse suhtes kehtib I lisas sätestatud ülemmäär.

5.   Toetuse suhtes kehtib I lisas sätestatud ülemmäär.

Liikmesriigid võivad toetuse saamise tingimustele vastavaid kulusid piirata, kohaldades:

Liikmesriigid võivad toetuse saamise tingimustele vastavaid kulusid piirata, kohaldades:

| (a) | ülemmäära ühisfondi kohta; |
| --- | --- |

(a)

ülemmäära ühisfondi kohta;

| (a) | ülemmäära ühisfondi kohta; |
| --- | --- |

(a)

ülemmäära ühisfondi kohta;

| (b) | asjakohaseid ülemmäärasid ühiku kohta. |
| --- | --- |

(b)

asjakohaseid ülemmäärasid ühiku kohta.

| (b) | asjakohaseid ülemmäärasid ühiku kohta. |
| --- | --- |

(b)

asjakohaseid ülemmäärasid ühiku kohta.

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artikli 37 lõike 1 punkti c kohast toetust võib anda üksnes sissetuleku sellise languse puhul, mis ületab 30 % üksikpõllumajandustootja keskmisest aastasissetulekust kolme eelneva aasta jooksul või eelneva viieaastase perioodi kolme aasta keskmisest, välja arvatud kõige kõrgem ja kõige madalam näitaja. Artikli 37 lõike 1 punkti c tähenduses moodustab sissetuleku tulude summa, mille põllumajandustootja saab turult, sealhulgas mis tahes vormis riiklik toetus, millest on maha arvatud tootmiskulud. Ühisfondi toetus põllumajandustootjatele võib hüvitada kuni 70 % saamata jäänud tulust. | 1.   Artikli 37 lõike 1 punkti c kohast toetust võib anda üksnes sissetuleku sellise languse puhul, mis ületab 30 % üksikpõllumajandustootja keskmisest aastasissetulekust kolme eelneva aasta jooksul või eelneva viieaastase perioodi kolme aasta keskmisest, välja arvatud kõige kõrgem ja kõige madalam näitaja. Artikli 37 lõike 1 punkti c tähenduses moodustab sissetuleku tulude summa, mille põllumajandustootja saab turult, sealhulgas mis tahes vormis riiklik toetus, millest on maha arvatud tootmiskulud. Ühisfondi
  või kindlustuse
  toetus põllumajandustootjatele võib hüvitada kuni 70 % saamata jäänud tulust. |
| 2.   Toetuse saamiseks peab asjaomane ühisfond: | 2.   Toetuse saamiseks peab asjaomane ühisfond: |
| (a) | olema pädevate ametiasutuste poolt akrediteeritud vastavalt siseriiklikele õigusaktidele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artikli 37 lõike 1 punkti c kohast toetust võib anda üksnes sissetuleku sellise languse puhul, mis ületab 30 % üksikpõllumajandustootja keskmisest aastasissetulekust kolme eelneva aasta jooksul või eelneva viieaastase perioodi kolme aasta keskmisest, välja arvatud kõige kõrgem ja kõige madalam näitaja. Artikli 37 lõike 1 punkti c tähenduses moodustab sissetuleku tulude summa, mille põllumajandustootja saab turult, sealhulgas mis tahes vormis riiklik toetus, millest on maha arvatud tootmiskulud. Ühisfondi toetus põllumajandustootjatele võib hüvitada kuni 70 % saamata jäänud tulust.

1.   Artikli 37 lõike 1 punkti c kohast toetust võib anda üksnes sissetuleku sellise languse puhul, mis ületab 30 % üksikpõllumajandustootja keskmisest aastasissetulekust kolme eelneva aasta jooksul või eelneva viieaastase perioodi kolme aasta keskmisest, välja arvatud kõige kõrgem ja kõige madalam näitaja. Artikli 37 lõike 1 punkti c tähenduses moodustab sissetuleku tulude summa, mille põllumajandustootja saab turult, sealhulgas mis tahes vormis riiklik toetus, millest on maha arvatud tootmiskulud. Ühisfondi
  või kindlustuse
  toetus põllumajandustootjatele võib hüvitada kuni 70 % saamata jäänud tulust.

2.   Toetuse saamiseks peab asjaomane ühisfond:

2.   Toetuse saamiseks peab asjaomane ühisfond:

(a)

olema pädevate ametiasutuste poolt akrediteeritud vastavalt siseriiklikele õigusaktidele;

| (a) | olema pädevate ametiasutuste poolt akrediteeritud vastavalt siseriiklikele õigusaktidele; |
| --- | --- |

(a)

olema pädevate ametiasutuste poolt akrediteeritud vastavalt siseriiklikele õigusaktidele;

| (b) | tagama fondi sisse- ja väljamaksete läbipaistvuse; |
| --- | --- |

(b)

tagama fondi sisse- ja väljamaksete läbipaistvuse;

| (b) | tagama fondi sisse- ja väljamaksete läbipaistvuse; |
| --- | --- |

(b)

tagama fondi sisse- ja väljamaksete läbipaistvuse;

| (c) | kasutama selgeid eeskirju mis tahes tekkinud võla eest vastutuse määramise suhtes. |
| --- | --- |

(c)

kasutama selgeid eeskirju mis tahes tekkinud võla eest vastutuse määramise suhtes.

| (c) | kasutama selgeid eeskirju mis tahes tekkinud võla eest vastutuse määramise suhtes. |
| --- | --- |

(c)

kasutama selgeid eeskirju mis tahes tekkinud võla eest vastutuse määramise suhtes.

3.   Liikmesriigid määravad kindlaks ühisfondide loomise ja haldamise eeskirjad, eelkõige põllumajandustootjatele kriisi korral hüvitiste maksmise ja kõnealuste eeskirjade järgimise järelevalve kohta.

3.   Liikmesriigid määravad kindlaks ühisfondide loomise ja haldamise eeskirjad, eelkõige põllumajandustootjatele kriisi korral hüvitiste maksmise ja kõnealuste eeskirjade järgimise järelevalve kohta.

4.   Artikli 37 lõike 1 punktis c osutatud rahaline toetus
  võib
  olla seotud üksnes selliste summadega, mis ühisfond on põllumajandustootjatele maksnud rahalise hüvitisena. Lisaks sellele võivad rahalised toetused olla seotud ühisfondide selliste kommertslaenude intresside tagasimaksmisega, mis on võetud põllumajandustootjatele kriisiolukorra puhul rahalise hüvitise maksmiseks.

Artikli 37 lõike 1 punktis c osutatud
  rahalist toetust antakse ainult kindlustuspoliiside jaoks, mis katavad lõikes 1 osutatud sissetuleku vähenemise riski, või teise võimalusena võib
  rahaline toetus olla seotud üksnes selliste summadega, mis ühisfond on põllumajandustootjatele maksnud rahalise hüvitisena. Lisaks sellele võivad rahalised toetused olla seotud ühisfondide selliste kommertslaenude intresside tagasimaksmisega, mis on võetud põllumajandustootjatele kriisiolukorra puhul rahalise hüvitise maksmiseks.

Algne põhivara ei tohi tulla riiklikest vahenditest.

Algne põhivara ei tohi tulla riiklikest vahenditest.

5.   Toetuse suhtes kehtib I lisas sätestatud ülemmäär.

5.   Toetuse suhtes kehtib I lisas sätestatud ülemmäär.

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 41 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | piiritlemist teiste meetmetega, ühikute teisendamist muudeks kui nendeks, mida on kasutatud I lisas, tehingukulude arvutamist ning kohustuste ümberkorraldamist või kohandamist vastavalt artiklis 29 osutatud põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmele, artiklis 30 osutatud mahepõllumajandusmeetmele ja artiklis 35 osutatud metsakeskkonna- ja kliimateenuste ning metsakaitse meetmele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

piiritlemist teiste meetmetega, ühikute teisendamist muudeks kui nendeks, mida on kasutatud I lisas, tehingukulude arvutamist ning kohustuste ümberkorraldamist või kohandamist vastavalt artiklis 29 osutatud põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmele, artiklis 30 osutatud mahepõllumajandusmeetmele ja artiklis 35 osutatud metsakeskkonna- ja kliimateenuste ning metsakaitse meetmele;

| (c) | piiritlemist teiste meetmetega, ühikute teisendamist muudeks kui nendeks, mida on kasutatud I lisas, tehingukulude arvutamist ning kohustuste ümberkorraldamist või kohandamist vastavalt artiklis 29 osutatud põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmele, artiklis 30 osutatud mahepõllumajandusmeetmele
  , artiklis 34 osutatud loomade heaolu meetmele
  ja artiklis 35 osutatud metsakeskkonna- ja kliimateenuste ning metsakaitse meetmele; |
| --- | --- |

(c)

piiritlemist teiste meetmetega, ühikute teisendamist muudeks kui nendeks, mida on kasutatud I lisas, tehingukulude arvutamist ning kohustuste ümberkorraldamist või kohandamist vastavalt artiklis 29 osutatud põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmele, artiklis 30 osutatud mahepõllumajandusmeetmele
  , artiklis 34 osutatud loomade heaolu meetmele
  ja artiklis 35 osutatud metsakeskkonna- ja kliimateenuste ning metsakaitse meetmele;

Selgitus

Ka artiklis 34 nimetatakse tehingukulusid, kusjuures need peaksid olema esitatud selles kontekstis koos teiste meetmete tehingukuludega.

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Lisaks määruse (EL) nr [ÜSR/
  2012
  ] artiklis 30 osutatud ülesannetele võivad kohalikud tegevusrühmad täita korraldusasutuse ja/või makseasutuse poolt delegeeritud lisaülesandeid. | 1.   Lisaks määruse (EL) nr [ÜSR/
  2013
  ] artiklis 30 osutatud ülesannetele võivad kohalikud tegevusrühmad: |
| | (a) | täita korraldusasutuse ja/või makseasutuse poolt delegeeritud lisaülesandeid
  või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Lisaks määruse (EL) nr [ÜSR/
  2012
  ] artiklis 30 osutatud ülesannetele võivad kohalikud tegevusrühmad täita korraldusasutuse ja/või makseasutuse poolt delegeeritud lisaülesandeid.

1.   Lisaks määruse (EL) nr [ÜSR/
  2013
  ] artiklis 30 osutatud ülesannetele võivad kohalikud tegevusrühmad:

(a)

täita korraldusasutuse ja/või makseasutuse poolt delegeeritud lisaülesandeid
  või

| (b) | rakendada kohaliku arengustrateegia raames üksinda või koos partneritega ulatusliku territoriaalse mõõtmega toiminguid, nn katusprojekte. |
| --- | --- |

(b)

rakendada kohaliku arengustrateegia raames üksinda või koos partneritega ulatusliku territoriaalse mõõtmega toiminguid, nn katusprojekte.

Selgitus

Teeme ettepaneku lubada kohalikel tegevusrühmadel ulatuslikke alasid hõlmavate kohalike arengustrateegiate raames projekte koos kohaliku arengustrateegia piirkonna partneritega iseseisvalt ellu viia. Kehtivad eeskirjad jätavad kohalikele tegevusrühmadele vaid rahaliste vahendite edasikandja ja innustaja funktsiooni. Näib, et strateegia raames juhtprojektide elluviimine annaks olulist lisandväärtust. Lisaks näitavad Poolast saadud kogemused, et väikesemahuliste ja lühiajaliste projektide järele valitseb tohutu nõudlus. Olukorras, kus kõik peavad järgima ühesuguseid halduseeskirju, jätavad paljud taotlejad kahjuks menetluse pooleli. Kavandatud muudatusettepanek võimaldaks sellistel partneritel lävida vaid kohalike tegevusrühmadega, ilma et nad peaksid keerukat haldusmenetlust läbima.

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 43 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | suutlikkuse arendamine, koolitus ja võrkude loomine, pidades silmas kohaliku arengu strateegia ettevalmistamist ja rakendamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

suutlikkuse arendamine, koolitus ja võrkude loomine, pidades silmas kohaliku arengu strateegia ettevalmistamist ja rakendamist.

| (b) | suutlikkuse arendamine, koolitus ja võrkude loomine, pidades silmas
  kogukonna juhitava
  kohaliku arengu strateegia ettevalmistamist ja rakendamist. |
| --- | --- |

(b)

suutlikkuse arendamine, koolitus ja võrkude loomine, pidades silmas
  kogukonna juhitava
  kohaliku arengu strateegia ettevalmistamist ja rakendamist.

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 43 – lõige 1 – alapunkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b a) | olemasolevate kohalike tegevusrühmade võimalus teostada kogukondlike projektide jaoks vajalikke uuringuid ja kavandamist, et taotleda uute valdkondade hõlmamist LEADERi programmiga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b a)

olemasolevate kohalike tegevusrühmade võimalus teostada kogukondlike projektide jaoks vajalikke uuringuid ja kavandamist, et taotleda uute valdkondade hõlmamist LEADERi programmiga.

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 – lõige 1 – punkt (a) – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | territooriumidevahelistele ja rahvusvahelistele koostööprojektidele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

territooriumidevahelistele ja rahvusvahelistele koostööprojektidele;

| (a) | territooriumidevahelistele ja rahvusvahelistele koostööprojektidele
  , kaasa arvatud koostööprojektid arenguriikidega
  ; |
| --- | --- |

(a)

territooriumidevahelistele ja rahvusvahelistele koostööprojektidele
  , kaasa arvatud koostööprojektid arenguriikidega
  ;

Selgitus

Poliitikavaldkondade arengusidusus hõlmab rohkemat kui üksnes kahjustamisest hoidumise põhimõtet, mis tähendab, et tuleks uurida ka ELi sisepoliitika võimalikku koostoimemõju arengueesmärkidele. Komisjoni teatises ja nõukogu järeldustes toiduga kindlustatuse poliitikaraamistiku kohta juhitakse tähelepanu vajadusele kaasata maaelu ja põllumajanduse arengut puudutavate meetmete koostamisse peamised sidusrühmad, nagu kogukondade arenguga tegelevad rühmad, põllumajandusettevõtjate organisatsioonid ja naiste ühendused. Seda võiksid toetada ka riikidevahelised kontaktid LEADERi projektide raames.

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 – lõige 2 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b a) | asutused, kelle arengueesmärgid on kooskõlas käesoleva määruse artiklis 5 seatud prioriteetidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b a)

asutused, kelle arengueesmärgid on kooskõlas käesoleva määruse artiklis 5 seatud prioriteetidega.

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Määruse (EL) nr [ÜSR/
  2012
  ] artikli 31 punktis d osutatud piirkonna elavdamiskulud hõlmavad
  teavitamismeetmeid, mis käsitlevad kohalikku arengustrateegiat
  ja
  projektiarendusülesandeid
  . | 2.   Määruse (EL) nr [ÜSR/
  2013
  ] artikli 31 punktis d osutatud piirkonna elavdamiskulud hõlmavad
  kulusid sidusrühmade vahelise teabevahetuse hõlbustamiseks, kohalikust arengustrateegiast teavitamiseks
  ja
  selle edendamiseks ning võimalike toetusesaajate abistamiseks projektide väljatöötamisel ja taotluste koostamisel
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Määruse (EL) nr [ÜSR/
  2012
  ] artikli 31 punktis d osutatud piirkonna elavdamiskulud hõlmavad
  teavitamismeetmeid, mis käsitlevad kohalikku arengustrateegiat
  ja
  projektiarendusülesandeid
  .

2.   Määruse (EL) nr [ÜSR/
  2013
  ] artikli 31 punktis d osutatud piirkonna elavdamiskulud hõlmavad
  kulusid sidusrühmade vahelise teabevahetuse hõlbustamiseks, kohalikust arengustrateegiast teavitamiseks
  ja
  selle edendamiseks ning võimalike toetusesaajate abistamiseks projektide väljatöötamisel ja taotluste koostamisel
  .

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 46

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  EAFRD toetuse saamise tingimustele vastamiseks peab investeerimistoimingutele eelnema
  seda laadi investeeringuid käsitlevate õigusaktide kohaselt teostatud eeldatava
  mõju hinnang keskkonnale, kui on tõenäoline, et investeering avaldab keskkonnale kahjulikku mõju
  . | 1.   
  Liikmesriigid võivad investeerimistoimingute toetuskõlblikkuse muuta sõltuvaks
  seda laadi investeeringuid käsitlevate
  riiklike ja liidu
  õigusaktide kohaselt teostatud eeldatava
  keskkonnamõju hinnangust
  .
  Liikmesriigid võivad anda eelisõiguse investeeringutele, mis: |
| | (a) | parandavad oluliselt põllumajanduslike majapidamiste keskkonna- ja kliimamõju ja loomade heaolu; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  EAFRD toetuse saamise tingimustele vastamiseks peab investeerimistoimingutele eelnema
  seda laadi investeeringuid käsitlevate õigusaktide kohaselt teostatud eeldatava
  mõju hinnang keskkonnale, kui on tõenäoline, et investeering avaldab keskkonnale kahjulikku mõju
  .

1.   
  Liikmesriigid võivad investeerimistoimingute toetuskõlblikkuse muuta sõltuvaks
  seda laadi investeeringuid käsitlevate
  riiklike ja liidu
  õigusaktide kohaselt teostatud eeldatava
  keskkonnamõju hinnangust
  .
  Liikmesriigid võivad anda eelisõiguse investeeringutele, mis:

(a)

parandavad oluliselt põllumajanduslike majapidamiste keskkonna- ja kliimamõju ja loomade heaolu;

| (b) | aitavad mitmekesistada põllumajandustootjate tuluallikaid või |
| --- | --- |

(b)

aitavad mitmekesistada põllumajandustootjate tuluallikaid või

| (c) | koosnevad ühistegevustest. |
| --- | --- |

(c)

koosnevad ühistegevustest.

2.   Toetuskõlblikud kulutused on järgmised:

2.   Toetuskõlblikud kulutused on järgmised:

| (a) | kinnisvara ehitamine, soetamine, sh liisinguga soetamine, või parandamine; |
| --- | --- |

(a)

kinnisvara ehitamine, soetamine, sh liisinguga soetamine, või parandamine;

| (a) | kinnisvara ehitamine, soetamine, sh liisinguga soetamine, või parandamine; |
| --- | --- |

(a)

kinnisvara ehitamine, soetamine, sh liisinguga soetamine, või parandamine;

| (b) | uute masinate ja seadmete ostmine või liisimine, sealhulgas arvutitarkvara, ülempiiriga kuni vara turuväärtuseni; |
| --- | --- |

(b)

uute masinate ja seadmete ostmine või liisimine, sealhulgas arvutitarkvara, ülempiiriga kuni vara turuväärtuseni;

| (b) | uute masinate ja seadmete, sealhulgas arvutitarkvara ostmine või liisimine ülempiiriga kuni vara turuväärtuseni; |
| --- | --- |

(b)

uute masinate ja seadmete, sealhulgas arvutitarkvara ostmine või liisimine ülempiiriga kuni vara turuväärtuseni;

| (c) | punktides a ja b osutatud kulutustega seotud üldkulud, nagu arhitekti-, inseneri- ja konsultatsioonitasud, teostatavusuuringute ning patentide või litsentside omandamise kulud. |
| --- | --- |

(c)

punktides a ja b osutatud kulutustega seotud üldkulud, nagu arhitekti-, inseneri- ja konsultatsioonitasud, teostatavusuuringute ning patentide või litsentside omandamise kulud.

| (c) | punktides a ja b osutatud kulutustega seotud üldkulud, nagu arhitekti-, inseneri- ja konsultatsioonitasud,
  ökoloogilise ja majandusliku jätkusuutlikkuse alase nõustamisega seotud, sealhulgas
  teostatavusuuringute
  kulud
  ning patentide või litsentside omandamise kulud. |
| --- | --- |

(c)

punktides a ja b osutatud kulutustega seotud üldkulud, nagu arhitekti-, inseneri- ja konsultatsioonitasud,
  ökoloogilise ja majandusliku jätkusuutlikkuse alase nõustamisega seotud, sealhulgas
  teostatavusuuringute
  kulud
  ning patentide või litsentside omandamise kulud.

3.   Niisutuse puhul käsitatakse toetuskõlblike kulutustena
  üksnes selliseid
  investeeringuid,
  mille puhul varasem veekasutus väheneb vähemalt 25 % võrra
  .
  Erandina võib ELiga pärast 2004. aastat ühinenud liikmesriikides uutesse niisutusseadmetesse tehtud investeeringuid käsitada toetuskõlblike kulutustena, kui keskkonnaanalüüsiga tõendatakse, et asjaomane investeering on säästev ning sellest ei tulene kahjulikku mõju keskkonnale.

3.   Niisutuse puhul käsitatakse toetuskõlblike kulutustena
  uusi
  investeeringuid,
  kaasa arvatud olemasolevate süsteemide ajakohastamist vee- ja energiakasutuse tõhustamiseks
  .
  Piirkondades, kus jõgikondade majandamiskavad koos vastavate tegevuskavadega on koostatud direktiivi 2000/60/EÜ alusel, loetakse toetuskõlblikuks vaid selliseid investeeringuid, mis on kooskõlas nende kavade keskkonnaeesmärkidega.

4.   Põllumajanduslike investeeringute puhul ei anta investeeringutoetust põllumajandustootmisõiguste, toetusõiguste, loomade, ega üheaastaste taimede ostmiseks ega selliste taimede istutamiseks. Loodusõnnetuses kannatada saanud põllumajandusliku tootmispotentsiaali artikli 19 lõike 1 punkti b kohaseks taastamiseks võivad loomade ostmise kulutused olla siiski toetuskõlblikud.

4.   Põllumajanduslike investeeringute puhul ei anta investeeringutoetust põllumajandustootmisõiguste, toetusõiguste, loomade ega üheaastaste taimede ostmiseks ega selliste taimede istutamiseks. Loodusõnnetuses kannatada saanud põllumajandusliku tootmispotentsiaali artikli 19 lõike 1 punkti b kohaseks taastamiseks võivad loomade ostmise kulutused olla siiski toetuskõlblikud.

5.   Investeeringutega seotud toetusi saavad isikud võivad pädevalt makseasutuselt taotleda investeeringuga seotud riigiabi ettemaksu kuni 50 %, kui selline võimalus on sätestatud maaelu arengu programmis.

5.   Investeeringutega seotud toetusi saavad isikud võivad pädevalt makseasutuselt taotleda investeeringuga seotud riigiabi ettemaksu kuni 50 %, kui selline võimalus on sätestatud maaelu arengu programmis.

6.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse tingimusi, mille kohaselt liisingulepingute, kasutatud varustuse ja investeeringute lihtsa ümberpaigutamisega seotud muid kulusid võib käsitada toetuskõlblike kulutustena.

6.   Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse tingimusi, mille kohaselt liisingulepingute, kasutatud varustuse ja investeeringute lihtsa ümberpaigutamisega seotud muid kulusid võib käsitada toetuskõlblike kulutustena.

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Pärast järelevalvekomiteega konsulteerimist määrab maaelu arengu programmi korraldusasutus kindlaks kõikide meetmete kohaste toimingute valikukriteeriumid. Valikukriteeriumidega
  tagatakse taotlejate võrdne kohtlemine,
  rahaliste vahendite tõhusam kasutamine ja meetmete eesmärgistamine vastavalt liidu maaelu arengu prioriteetidele.
  Valikukriteeriumide
  kindlaksmääramisel võetakse
  väikeste toetuste puhul
  arvesse proportsionaalsuse põhimõtet. | 1.   Pärast järelevalvekomiteega konsulteerimist määrab maaelu arengu programmi korraldusasutus kindlaks kõikide meetmete kohaste toimingute valikukriteeriumid. Valikukriteeriumidega
  püütakse tagada, et põllumajandusettevõtetele ettenähtud meetmeid kohaldatakse ainult määruses (EL) nr DP/2013 määratletud aktiivsete põllumajandustootjate suhtes. Lisaks püütakse nende kriteeriumidega tagada
  rahaliste vahendite tõhusam kasutamine ja meetmete eesmärgistamine vastavalt liidu maaelu arengu prioriteetidele.
  Kriteeriumide
  kindlaksmääramisel
  ja kohaldamisel
  võetakse arvesse proportsionaalsuse põhimõtet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Pärast järelevalvekomiteega konsulteerimist määrab maaelu arengu programmi korraldusasutus kindlaks kõikide meetmete kohaste toimingute valikukriteeriumid. Valikukriteeriumidega
  tagatakse taotlejate võrdne kohtlemine,
  rahaliste vahendite tõhusam kasutamine ja meetmete eesmärgistamine vastavalt liidu maaelu arengu prioriteetidele.
  Valikukriteeriumide
  kindlaksmääramisel võetakse
  väikeste toetuste puhul
  arvesse proportsionaalsuse põhimõtet.

1.   Pärast järelevalvekomiteega konsulteerimist määrab maaelu arengu programmi korraldusasutus kindlaks kõikide meetmete kohaste toimingute valikukriteeriumid. Valikukriteeriumidega
  püütakse tagada, et põllumajandusettevõtetele ettenähtud meetmeid kohaldatakse ainult määruses (EL) nr DP/2013 määratletud aktiivsete põllumajandustootjate suhtes. Lisaks püütakse nende kriteeriumidega tagada
  rahaliste vahendite tõhusam kasutamine ja meetmete eesmärgistamine vastavalt liidu maaelu arengu prioriteetidele.
  Kriteeriumide
  kindlaksmääramisel
  ja kohaldamisel
  võetakse arvesse proportsionaalsuse põhimõtet.

Selgitus

Toetust põllumajandusettevõtetele ettenähtud meetmete jaoks peavad saama ainult aktiivsed põllumajandustootjad, nagu on määratletud ettepanekus võtta vastu määrus ÜPP otsetoetuste kohta. Kui selline eristamine on ette nähtud esimeses sambas, tuleb seda samamoodi teha ka teises sambas.

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva määruse kohaldamiseks määratleb korraldusasutus „maapiirkonna” mõiste programmi tasandil. | Käesoleva määruse kohaldamiseks määratleb korraldusasutus „maapiirkonna” mõiste programmi tasandil.
  Kui see on sisuliselt põhjendatud, võib meetme raames koostada ka erinevad regionaalabi kaardid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva määruse kohaldamiseks määratleb korraldusasutus „maapiirkonna” mõiste programmi tasandil.

Käesoleva määruse kohaldamiseks määratleb korraldusasutus „maapiirkonna” mõiste programmi tasandil.
  Kui see on sisuliselt põhjendatud, võib meetme raames koostada ka erinevad regionaalabi kaardid.

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  Lõikes 1 osutatud eraldisest kasutatakse 30 miljoni euro suurune summa artiklis 56 osutatud uuendusliku ja kohaliku koostöö auhinna rahastamiseks. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Lõikes 1 osutatud eraldisest kasutatakse 30 miljoni euro suurune summa artiklis 56 osutatud uuendusliku ja kohaliku koostöö auhinna rahastamiseks.

välja jäetud

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liikmesriikide algatusel võib iga maaelu arengu programmi kogusummast kuni 4 % kasutada määruse (EL) nr [ÜSR/
  2012
  ] artiklis 52 osutatud ülesannete rahastamiseks, sealhulgas

  artikli 33 lõikes 3
  osutatud looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade piiritlemise ettevalmistustööga seotud kulud. | 3.   Liikmesriikide algatusel võib iga maaelu arengu programmi kogusummast kuni 4 % kasutada määruse (EL) nr [ÜSR/
  2013
  ] artiklis 52 osutatud ülesannete rahastamiseks, samuti

  artiklis 33
  osutatud looduslikust eripärast tingitud
  ja muude
  piirangutega alade piiritlemise ettevalmistustööga seotud kulude katteks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liikmesriikide algatusel võib iga maaelu arengu programmi kogusummast kuni 4 % kasutada määruse (EL) nr [ÜSR/
  2012
  ] artiklis 52 osutatud ülesannete rahastamiseks, sealhulgas

  artikli 33 lõikes 3
  osutatud looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade piiritlemise ettevalmistustööga seotud kulud.

3.   Liikmesriikide algatusel võib iga maaelu arengu programmi kogusummast kuni 4 % kasutada määruse (EL) nr [ÜSR/
  2013
  ] artiklis 52 osutatud ülesannete rahastamiseks, samuti

  artiklis 33
  osutatud looduslikust eripärast tingitud
  ja muude
  piirangutega alade piiritlemise ettevalmistustööga seotud kulude katteks.

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 52 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | suurendada sidusrühmade kaasatust maaelu arengu rakendamises; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

suurendada sidusrühmade kaasatust maaelu arengu rakendamises;

| (a) | suurendada
  põllumajanduse, metsanduse ja muude maaelu
  sidusrühmade kaasatust maaelu arendamisse; |
| --- | --- |

(a)

suurendada
  põllumajanduse, metsanduse ja muude maaelu
  sidusrühmade kaasatust maaelu arendamisse;

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 52 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   
  Komisjon sätestab rakendusaktidega
  Euroopa maaelu arengu võrgustiku organisatsioonilise struktuuri ja toimimise.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 91 osutatud kontrollimenetlusega. | 4.   
  Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 kehtestatud korras vastu delegeeritud õigusakte
  Euroopa maaelu arengu võrgustiku organisatsioonilise struktuuri ja toimimise
  kohta
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   
  Komisjon sätestab rakendusaktidega
  Euroopa maaelu arengu võrgustiku organisatsioonilise struktuuri ja toimimise.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 91 osutatud kontrollimenetlusega.

4.   
  Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 kehtestatud korras vastu delegeeritud õigusakte
  Euroopa maaelu arengu võrgustiku organisatsioonilise struktuuri ja toimimise
  kohta
  .

Selgitus

See ei ole üksnes tehniline küsimus.

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 53

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EIP võrgustik luuakse artiklis 61 osutatud
  põllumajanduse tootlikkuse
  ja säästvusega tegeleva EIP toetamiseks artikli 51 lõike 1 kohaselt. See võimaldab võrgustike loomist töörühmade, nõustamisteenuste osutajate ja teadustöötajate vahel. | 1.   EIP võrgustik luuakse artiklis 61 osutatud
  põllumajandusliku tootmise, majandusliku elujõulisuse
  ja säästvusega tegeleva EIP toetamiseks artikli 51 lõike 1 kohaselt. See võimaldab võrgustike loomist töörühmade, nõustamisteenuste osutajate ja teadustöötajate vahel. |
| 2.   EIP võrgustiku ülesanded on: | 2.   EIP võrgustiku ülesanded on: |
| (a) | pakkuda kasutajatoe funktsiooni ja anda teavet EIPga seotud võtmeisikute kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EIP võrgustik luuakse artiklis 61 osutatud
  põllumajanduse tootlikkuse
  ja säästvusega tegeleva EIP toetamiseks artikli 51 lõike 1 kohaselt. See võimaldab võrgustike loomist töörühmade, nõustamisteenuste osutajate ja teadustöötajate vahel.

1.   EIP võrgustik luuakse artiklis 61 osutatud
  põllumajandusliku tootmise, majandusliku elujõulisuse
  ja säästvusega tegeleva EIP toetamiseks artikli 51 lõike 1 kohaselt. See võimaldab võrgustike loomist töörühmade, nõustamisteenuste osutajate ja teadustöötajate vahel.

2.   EIP võrgustiku ülesanded on:

2.   EIP võrgustiku ülesanded on:

(a)

pakkuda kasutajatoe funktsiooni ja anda teavet EIPga seotud võtmeisikute kohta;

| (a) | pakkuda kasutajatoe funktsiooni ja anda kesksetele tegutsejatele,
  eeskätt esmastele tootjatele, nende tarnijatele ja nende toodangu ostjatele

  teavet EIP kohta. |
| --- | --- |

(a)

pakkuda kasutajatoe funktsiooni ja anda kesksetele tegutsejatele,
  eeskätt esmastele tootjatele, nende tarnijatele ja nende toodangu ostjatele

  teavet EIP kohta.

| (b) | elavdada arutelusid programmi tasandil, pidades silmas töörühmade moodustamist; |
| --- | --- |

(b)

elavdada arutelusid programmi tasandil, pidades silmas töörühmade moodustamist;

| (c) | sõeluda välja ja anda aru EIP jaoks oluliste teadusuuringute ja teadmiste kohta; |
| --- | --- |

(c)

sõeluda välja ja anda aru EIP jaoks oluliste teadusuuringute ja teadmiste kohta;

| (d) | koguda, koondada ja levitada
  innovatsioonialast head tava
  ; |
| --- | --- |

(d)

koguda, koondada ja levitada
  innovatsioonialast head tava
  ;

| (d) | koguda, koondada ja levitada
  innovatsiooni ja teadmiste vahetamise jaoks tähtsaid uuringutulemusi ja uusi tehnoloogiaid; |
| --- | --- |

(d)

koguda, koondada ja levitada
  innovatsiooni ja teadmiste vahetamise jaoks tähtsaid uuringutulemusi ja uusi tehnoloogiaid;

| (d a) | tekitada dialoog põllumajandustootjate ja teadlaste vahel. |
| --- | --- |

(d a)

tekitada dialoog põllumajandustootjate ja teadlaste vahel.

| (e) | korraldada konverentse ja õpitubasid ning levitada teavet EIPga seotud valdkonna kohta. |
| --- | --- |

(e)

korraldada konverentse ja õpitubasid ning levitada teavet EIPga seotud valdkonna kohta.

3.   
  Komisjon sätestab rakendusaktidega
  EIP võrgustiku organisatsioonilise struktuuri ja toimimise.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 91 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   
  Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 kehtestatud korras vastu delegeeritud õigusakte
  EIP võrgustiku organisatsioonilise struktuuri ja toimimise
  kohta
  .

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Komisjon sätestab rakendusaktidega
  Euroopa maaelu arengu hindamisvõrgustiku organisatsioonilise struktuuri ja toimimise.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 91 osutatud kontrollimenetlusega. | 3.   
  Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 kehtestatud korras vastu delegeeritud õigusakte
  Euroopa maaelu arengu hindamisvõrgustiku organisatsioonilise struktuuri ja toimimise
  kohta
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Komisjon sätestab rakendusaktidega
  Euroopa maaelu arengu hindamisvõrgustiku organisatsioonilise struktuuri ja toimimise.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 91 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   
  Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 kehtestatud korras vastu delegeeritud õigusakte
  Euroopa maaelu arengu hindamisvõrgustiku organisatsioonilise struktuuri ja toimimise
  kohta
  .

Selgitus

See ei ole ainult tehniline küsimus.

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | teavitada laiemat üldsust ja võimalikke toetusesaajaid maaelu arengu poliitikast; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

teavitada laiemat üldsust ja võimalikke toetusesaajaid maaelu arengu poliitikast;

| (c) | teavitada laiemat üldsust ja võimalikke toetusesaajaid maaelu arengu poliitikast
  ja rahastamisvõimalustest
  ; |
| --- | --- |

(c)

teavitada laiemat üldsust ja võimalikke toetusesaajaid maaelu arengu poliitikast
  ja rahastamisvõimalustest
  ;

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | edendada innovatsiooni põllumajanduses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

d)

edendada innovatsiooni põllumajanduses.

| (d) | edendada innovatsiooni põllumajanduses
  ja metsanduses
  . |
| --- | --- |

(d)

edendada innovatsiooni põllumajanduses
  ja metsanduses
  .

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 3 – punkt b – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | sellise tegevuskava ettevalmistamiseks ja rakendamiseks, mis
  hõlmab vähemalt
  järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

sellise tegevuskava ettevalmistamiseks ja rakendamiseks, mis
  hõlmab vähemalt
  järgmist:

| (b) | sellise tegevuskava ettevalmistamiseks ja rakendamiseks, mis
  võib hõlmata
  järgmist: |
| --- | --- |

(b)

sellise tegevuskava ettevalmistamiseks ja rakendamiseks, mis
  võib hõlmata
  järgmist:

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 3 – punkt b – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (iii) | järelevalve toetamine, eelkõige määruse (EL) nr [ÜSR/2012] artiklis 41 osutatud järelevalvekomiteedelt saadud vastavasisulise tagasiside, soovituste ja analüüside kogumise ning jagamise kaudu. Riiklik maaeluvõrgustik aitab kohalikke tegevusrühmi kohalike arengustrateegiate järelevalve ja hindamise teostamisel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(iii)

järelevalve toetamine, eelkõige määruse (EL) nr [ÜSR/2012] artiklis 41 osutatud järelevalvekomiteedelt saadud vastavasisulise tagasiside, soovituste ja analüüside kogumise ning jagamise kaudu. Riiklik maaeluvõrgustik aitab kohalikke tegevusrühmi kohalike arengustrateegiate järelevalve ja hindamise teostamisel;

välja jäetud

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 3 – punkt b – alapunkt v

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (v) | maaelu arengu programmi prioriteete hõlmavate projektinäidiste kogumine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(v)

maaelu arengu programmi prioriteete hõlmavate projektinäidiste kogumine;

välja jäetud

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 3 – punkt b – alapunkt vi

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (vi) | käimasolevad uuringud ja analüüsid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(vi)

käimasolevad uuringud ja analüüsid;

välja jäetud

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 3 – punkt b – alapunkt vii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (vii) | kohalike tegevusrühmade võrgustikutöö, eelkõige tehniline abi territooriumidevahelistele ja rahvusvahelistele koostööprojektidele, kohalike tegevusrühmade vahelise koostöö hõlbustamine ning artiklis 36 osutatud meetme jaoks partnerite otsimine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(vii)

kohalike tegevusrühmade võrgustikutöö, eelkõige tehniline abi territooriumidevahelistele ja rahvusvahelistele koostööprojektidele, kohalike tegevusrühmade vahelise koostöö hõlbustamine ning artiklis 36 osutatud meetme jaoks partnerite otsimine;

välja jäetud

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 3 – punkt b – alapunkt vii a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (vii a) | digitaalsete või füüsiliste kohalike tervikteenust pakkuvate teeninduskohtade arendamise kava, et teha teave maaelu arengu programmide ja ühise strateegilise raamistiku fondi teiste programmide kohta potentsiaalsetele toetusesaajatele kohapeal kättesaadavaks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(vii a)

digitaalsete või füüsiliste kohalike tervikteenust pakkuvate teeninduskohtade arendamise kava, et teha teave maaelu arengu programmide ja ühise strateegilise raamistiku fondi teiste programmide kohta potentsiaalsetele toetusesaajatele kohapeal kättesaadavaks;

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 3 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | sõltumatute ekspertide eelvalikurühma moodustamiseks ning artikli 58 lõikes 2 osutatud uuendusliku ja kohaliku koostöö auhinna taotluste eelvaliku menetluseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

sõltumatute ekspertide eelvalikurühma moodustamiseks ning artikli 58 lõikes 2 osutatud uuendusliku ja kohaliku koostöö auhinna taotluste eelvaliku menetluseks.

välja jäetud

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   
  Komisjon võtab rakendusaktidega
  vastu riiklike maaeluvõrgustike
  loomist
  ja
  tegevust käsitlevad eeskirjad
  .
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 91 osutatud kontrollimenetlusega. | 4.   
  Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 kehtestatud korras
  vastu
  delegeeritud õigusakte
  riiklike maaeluvõrgustike
  loomise
  ja
  tegevuse
  kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   
  Komisjon võtab rakendusaktidega
  vastu riiklike maaeluvõrgustike
  loomist
  ja
  tegevust käsitlevad eeskirjad
  .
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 91 osutatud kontrollimenetlusega.

4.   
  Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 kehtestatud korras
  vastu
  delegeeritud õigusakte
  riiklike maaeluvõrgustike
  loomise
  ja
  tegevuse
  kohta.

Selgitus

See ei ole ainult tehniline küsimus.

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 56 | välja jäetud |
| Uuendusliku ja kohaliku koostöö auhind maapiirkondades | |
| Artikli 51 lõikes 2 osutatud rahalisi vahendeid kasutatakse selliste koostööprojektide auhinna rahastamiseks, mis hõlmavad vähemalt kahte eri liikmesriikides asuvat üksust, kes viivad ellu uuenduslikku, kohalikku kontseptsiooni. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 56

välja jäetud

Uuendusliku ja kohaliku koostöö auhind maapiirkondades

Artikli 51 lõikes 2 osutatud rahalisi vahendeid kasutatakse selliste koostööprojektide auhinna rahastamiseks, mis hõlmavad vähemalt kahte eri liikmesriikides asuvat üksust, kes viivad ellu uuenduslikku, kohalikku kontseptsiooni.

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 57 | välja jäetud |
| Konkursikutse | |
| 1.
     
  Komisjon kuulutab hiljemalt 2015. aastal ja pärast seda igal aastal välja konkursikutse, et anda välja artiklis 56 osutatud auhind. Viimane konkursikutse kuulutatakse välja hiljemalt 2019. aastal. | |
| 2.
     
  Konkursikutsetesse märgitakse konkursi teema, mis on seotud ühega liidu maaelu arengu prioriteetidest. Kõnealust teemat on asjakohane rakendada ka rahvusvahelises koostöös. | |
| 3.
     
  Konkursikutsed on avatud nii kohalikele tegevusrühmadele kui ka eriprojekti eesmärgi nimel koostööd tegevatele eraldiseisvatele üksustele. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 57

välja jäetud

Konkursikutse

1.
     
  Komisjon kuulutab hiljemalt 2015. aastal ja pärast seda igal aastal välja konkursikutse, et anda välja artiklis 56 osutatud auhind. Viimane konkursikutse kuulutatakse välja hiljemalt 2019. aastal.

2.
     
  Konkursikutsetesse märgitakse konkursi teema, mis on seotud ühega liidu maaelu arengu prioriteetidest. Kõnealust teemat on asjakohane rakendada ka rahvusvahelises koostöös.

3.
     
  Konkursikutsed on avatud nii kohalikele tegevusrühmadele kui ka eriprojekti eesmärgi nimel koostööd tegevatele eraldiseisvatele üksustele.

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 58

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 58 | välja jäetud |
| Valikumenetlus | |
| 1.
     
  Kõigis liikmesriikides esitavad taotlejad auhinnataotlused vastavale eelvaliku eest vastutavale riiklikule maaeluvõrgustikule. | |
| 2.
     
  Riiklik maaeluvõrgustik moodustab taotluste eelvaliku tegemiseks oma liikmetest sõltumatute ekspertide eelvalikurühma. Taotluste eelvalik tehakse konkursikutses määratletud väljaarvamise, valimise ja vastavaks tunnistamise kriteeriumide alusel. Iga riiklik maaeluvõrgustik valib eelnevalt välja kuni kümne taotlust ning edastab need komisjonile. | |
| 3.
     
  Komisjon vastutab kõigis liikmesriikides taotluste hulgast eelnevalt valitud 50 võiduprojekti valiku eest. Komisjon moodustab sõltumatutest välisekspertidest koosneva ajutise juhtrühma. Juhtrühm valib võidutaotlused konkursikutses määratletud väljaarvamise, valimise ja vastavaks tunnistamise kriteeriumide alusel. | |
| 4.
     
  Komisjon võtab rakendusaktidega vastu otsuse loetelu kohta sellistest projektidest, millele auhind määratakse. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 58

välja jäetud

Valikumenetlus

1.
     
  Kõigis liikmesriikides esitavad taotlejad auhinnataotlused vastavale eelvaliku eest vastutavale riiklikule maaeluvõrgustikule.

2.
     
  Riiklik maaeluvõrgustik moodustab taotluste eelvaliku tegemiseks oma liikmetest sõltumatute ekspertide eelvalikurühma. Taotluste eelvalik tehakse konkursikutses määratletud väljaarvamise, valimise ja vastavaks tunnistamise kriteeriumide alusel. Iga riiklik maaeluvõrgustik valib eelnevalt välja kuni kümne taotlust ning edastab need komisjonile.

3.
     
  Komisjon vastutab kõigis liikmesriikides taotluste hulgast eelnevalt valitud 50 võiduprojekti valiku eest. Komisjon moodustab sõltumatutest välisekspertidest koosneva ajutise juhtrühma. Juhtrühm valib võidutaotlused konkursikutses määratletud väljaarvamise, valimise ja vastavaks tunnistamise kriteeriumide alusel.

4.
     
  Komisjon võtab rakendusaktidega vastu otsuse loetelu kohta sellistest projektidest, millele auhind määratakse.

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 59

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 59 | välja jäetud |
| Rahaline auhind – tingimused ja väljamaksmine | |
| 1.
     
  Auhinna saamise tingimustele vastamiseks ei tohi projekti koostamiseks vajalik aeg ületada kahte aastat alates auhinna määramist käsitleva rakendusakti vastuvõtmise kuupäevast. Projekti elluviimise ajaline raamistik määratakse kindlaks taotluses. | |
| 2.
     
  Auhind antakse ühekordse kindlasummalise väljamaksena. Väljamakse summa määrab komisjon rakendusaktidega vastavalt konkursikutses määratletud kriteeriumidele ning võttes arvesse taotluses märgitud projekti elluviimise hinnangulisi kulusid. Auhinnaraha projekti kohta on kuni 100 000 eurot. | |
| 3.
     
  Liikmesriigid maksavad võitnud taotlejatele auhinnaraha pärast seda, kui projekti lõpetamist on kontrollitud. Asjaomased kulutused hüvitab Euroopa Liit liikmesriikidele määruse (EL) nr HR/2012 IV jaotise II peatüki 4. jao sätete kohaselt. Liikmesriigid võivad otsustada võitnud taotlejatele maksta auhinnasumma osaliselt või täielikult enne projekti lõpetamise kontrollimist, kuid sellisel juhul vastutavad nad kulutuste eest kuni projekti lõpetamise kontrollimiseni. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 59

välja jäetud

Rahaline auhind – tingimused ja väljamaksmine

1.
     
  Auhinna saamise tingimustele vastamiseks ei tohi projekti koostamiseks vajalik aeg ületada kahte aastat alates auhinna määramist käsitleva rakendusakti vastuvõtmise kuupäevast. Projekti elluviimise ajaline raamistik määratakse kindlaks taotluses.

2.
     
  Auhind antakse ühekordse kindlasummalise väljamaksena. Väljamakse summa määrab komisjon rakendusaktidega vastavalt konkursikutses määratletud kriteeriumidele ning võttes arvesse taotluses märgitud projekti elluviimise hinnangulisi kulusid. Auhinnaraha projekti kohta on kuni 100 000 eurot.

3.
     
  Liikmesriigid maksavad võitnud taotlejatele auhinnaraha pärast seda, kui projekti lõpetamist on kontrollitud. Asjaomased kulutused hüvitab Euroopa Liit liikmesriikidele määruse (EL) nr HR/2012 IV jaotise II peatüki 4. jao sätete kohaselt. Liikmesriigid võivad otsustada võitnud taotlejatele maksta auhinnasumma osaliselt või täielikult enne projekti lõpetamise kontrollimist, kuid sellisel juhul vastutavad nad kulutuste eest kuni projekti lõpetamise kontrollimiseni.

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 60

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 60 | välja jäetud |
| Menetlust, ajakavasid ja juhtrühma loomist käsitlevad eeskirjad | |
| Komisjon kehtestab rakendusaktidega üksikasjalikud sätted seoses projektide valikumenetluse ja ajakavaga ning artikli 58 lõikes 3 osutatud sõltumatutest välisekspertidest koosneva juhtrühma moodustamist käsitlevate eeskirjadega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 91 osutatud kontrollimenetlusega. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 60

välja jäetud

Menetlust, ajakavasid ja juhtrühma loomist käsitlevad eeskirjad

Komisjon kehtestab rakendusaktidega üksikasjalikud sätted seoses projektide valikumenetluse ja ajakavaga ning artikli 58 lõikes 3 osutatud sõltumatutest välisekspertidest koosneva juhtrühma moodustamist käsitlevate eeskirjadega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 91 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

IV jaotis

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Põllumajanduse
  tootlikkuse
  ja säästvusega tegelev EIP | Põllumajandustootmise ning
  põllumajanduse
  majandusliku elujõulisuse
  ja säästvusega tegelev EIP |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Põllumajanduse
  tootlikkuse
  ja säästvusega tegelev EIP

Põllumajandustootmise ning
  põllumajanduse
  majandusliku elujõulisuse
  ja säästvusega tegelev EIP

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 61

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Põllumajanduse
  tootlikkuse
  ja säästvusega tegelev EIP: | 1.   
  Põllumajandustootmise ning
  põllumajanduse
  majandusliku elujõulisuse
  ja säästvusega tegelev EIP: |
| (a) | toetab ressursitõhusat, tootlikku ja vähese CO2-heitega, kliimasäästlikku ja kliimamuutustele vastupanuvõimelist
  põllumajandussektorit
  , mis on kooskõlas maamajanduse aluseks olevate peamiste loodusressurssidega, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Põllumajanduse
  tootlikkuse
  ja säästvusega tegelev EIP:

1.   
  Põllumajandustootmise ning
  põllumajanduse
  majandusliku elujõulisuse
  ja säästvusega tegelev EIP:

(a)

toetab ressursitõhusat, tootlikku ja vähese CO2-heitega, kliimasäästlikku ja kliimamuutustele vastupanuvõimelist
  põllumajandussektorit
  , mis on kooskõlas maamajanduse aluseks olevate peamiste loodusressurssidega,

| (a) | toetab ressursitõhusat, tootlikku ja
  konkurentsivõimelist,

  vähesaastavat, kliimasäästlikku ja kliimamuutustele vastupanuvõimelist
  põllumajandus- ja metsandussektorit
  , mis toimib kooskõlas maamajanduse
  ja metsanduse
  aluseks olevate peamiste loodusressurssidega; |
| --- | --- |

(a)

toetab ressursitõhusat, tootlikku ja
  konkurentsivõimelist,

  vähesaastavat, kliimasäästlikku ja kliimamuutustele vastupanuvõimelist
  põllumajandus- ja metsandussektorit
  , mis toimib kooskõlas maamajanduse
  ja metsanduse
  aluseks olevate peamiste loodusressurssidega;

| (b) | aitab tagada katkematu varustatuse toidu, sööda ja biomaterjalidega, nii olemaolevate kui ka uute toodetena; |
| --- | --- |

(b)

aitab tagada katkematu varustatuse toidu, sööda ja biomaterjalidega, nii olemaolevate kui ka uute toodetena;

| (b) | aitab
  säästvalt suurendada Euroopa põllumajanduse tootlikkust ning
  tagada katkematu varustatuse toidu, sööda ja biomaterjalidega, nii olemaolevate kui ka uute toodetena; |
| --- | --- |

(b)

aitab
  säästvalt suurendada Euroopa põllumajanduse tootlikkust ning
  tagada katkematu varustatuse toidu, sööda ja biomaterjalidega, nii olemaolevate kui ka uute toodetena;

| (c) | tõhustab protsesse keskkonna säilitamiseks, kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks; |
| --- | --- |

(c)

tõhustab protsesse keskkonna säilitamiseks, kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks;

| (c) | tõhustab protsesse keskkonna säilitamiseks,
  agroökoloogiliste tootmissüsteemide edendamiseks,
  kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks; |
| --- | --- |

(c)

tõhustab protsesse keskkonna säilitamiseks,
  agroökoloogiliste tootmissüsteemide edendamiseks,
  kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks;

| (d) | leiab ühendusi tipptasemel teadusuuringute ja tehnoloogia ning põllumajandustootjate, ettevõtjate ja nõustamisteenuste osutajate vahel. |
| --- | --- |

(d)

leiab ühendusi tipptasemel teadusuuringute ja tehnoloogia ning põllumajandustootjate, ettevõtjate ja nõustamisteenuste osutajate vahel.

| (d) | leiab ühendusi tipptasemel teadusuuringute ja tehnoloogia ning põllumajandustootjate,
  metsa majandajate, maakogukondade,
  ettevõtjate
  , vabaühenduste
  ja nõustamisteenuste osutajate vahel. |
| --- | --- |

(d)

leiab ühendusi tipptasemel teadusuuringute ja tehnoloogia ning põllumajandustootjate,
  metsa majandajate, maakogukondade,
  ettevõtjate
  , vabaühenduste
  ja nõustamisteenuste osutajate vahel.

| (d a) | hõlbustab põllumajanduse tootlikkuse ja säästvuse valdkonna uuringuandmete, teadmiste ja tehnoloogia vahetamist liidu ja arenguriikide vahel, pöörates eeskätt tähelepanu väikepõllumeeste vajadustele. |
| --- | --- |

(d a)

hõlbustab põllumajanduse tootlikkuse ja säästvuse valdkonna uuringuandmete, teadmiste ja tehnoloogia vahetamist liidu ja arenguriikide vahel, pöörates eeskätt tähelepanu väikepõllumeeste vajadustele.

2.   Põllumajanduse
  tootlikkuse
  ja säästvusega tegeleva EIPga püütakse saavutada järgmisi eesmärke:

2.   
  Põllumajandustootmise ning
  põllumajanduse
  majandusliku elujõulisuse
  ja säästvusega tegeleva EIPga püütakse saavutada järgmisi eesmärke:

| (a) | luua lisandväärtust tihedama seosega teadusuuringute ja põllumajandustootmise vahel ning innustada olemasolevate innovatsioonimeetmete ulatuslikumat kasutamist; |
| --- | --- |

(a)

luua lisandväärtust tihedama seosega teadusuuringute ja põllumajandustootmise vahel ning innustada olemasolevate innovatsioonimeetmete ulatuslikumat kasutamist;

| (a) | luua lisandväärtust tihedama seosega teadusuuringute ja põllumajandustootmise vahel ning innustada olemasolevate innovatsioonimeetmete ulatuslikumat kasutamist
  kaasava lähenemisviisi kaudu sidusrühmades
  ; |
| --- | --- |

(a)

luua lisandväärtust tihedama seosega teadusuuringute ja põllumajandustootmise vahel ning innustada olemasolevate innovatsioonimeetmete ulatuslikumat kasutamist
  kaasava lähenemisviisi kaudu sidusrühmades
  ;

| (b) | soodustada uuenduslike lahenduste praktikasse kiiremat ja ulatuslikumat ülevõtmist;
  ning |
| --- | --- |

(b)

soodustada uuenduslike lahenduste praktikasse kiiremat ja ulatuslikumat ülevõtmist;
  ning

| (b) | soodustada uuenduslike lahenduste kiiremat ja ulatuslikumat praktikasse ülevõtmist; |
| --- | --- |

(b)

soodustada uuenduslike lahenduste kiiremat ja ulatuslikumat praktikasse ülevõtmist;

| (c) | teavitada teadlaskonda põllumajandustootmise jaoks vajalikest teadusuuringutest. |
| --- | --- |

(c)

teavitada teadlaskonda põllumajandustootmise jaoks vajalikest teadusuuringutest.

| (c) | teavitada teadlaskonda põllumajandustootmise jaoks vajalikest teadusuuringutest;

  ja |
| --- | --- |

(c)

teavitada teadlaskonda põllumajandustootmise jaoks vajalikest teadusuuringutest;

| (c a) | teha koostööd arengumaade asjaomaste võrgustike ja institutsioonidega; |
| --- | --- |

(c a)

teha koostööd arengumaade asjaomaste võrgustike ja institutsioonidega;

| (c b) | kooskõlas komisjoni teatistes „Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus


  ”1 ning teatises „Arukas reguleerimine Euroopa Liidus


  ”2 kehtestatud põhimõtetega teha kindlaks regulatiivsed kitsaskohad, mis takistavad innovatsiooni ning investeerimist teadus- ja arendustegevusse. |
| --- | --- |

(c b)

kooskõlas komisjoni teatistes „Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus


  ”1 ning teatises „Arukas reguleerimine Euroopa Liidus


  ”2 kehtestatud põhimõtetega teha kindlaks regulatiivsed kitsaskohad, mis takistavad innovatsiooni ning investeerimist teadus- ja arendustegevusse.

3.   EAFRD toetab põllumajanduse
  tootlikkuse
  ja säästvusega tegeleva EIP eesmärkide saavutamist, andes artikli 36 kohast toetust artiklis 62 osutatud EIP töörühmadele ning artiklis 53 osutatud EIP võrgustikule.

3.   EAFRD toetab
  põllumajandustootmise ning
  põllumajanduse
  majandusliku elujõulisuse
  ja säästvusega tegeleva EIP eesmärkide saavutamist, andes artikli 36 kohast toetust artiklis 62 osutatud EIP töörühmadele ning artiklis 53 osutatud EIP võrgustikule.

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 62

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EIP töörühmad moodustavad osa põllumajanduse
  tootlikkuse
  ja säästvusega tegelevast EIPst. Need moodustatakse sellistest huvitatud osalistest nagu põllumajanduses ja toiduainetetööstuses tegutsevad põllumajandustootjad, teadustöötajad, nõustajad ja ettevõtjad. | 1.   EIP töörühmad moodustavad osa
  põllumajandustootmise ning
  põllumajanduse
  majandusliku elujõulisuse
  ja säästvusega tegelevast EIPst. Need moodustatakse sellistest huvitatud osalistest nagu põllumajanduses ja toiduainetetööstuses tegutsevad põllumajandustootjad, teadustöötajad, nõustajad ja ettevõtjad.
  Töörühma loomise üle otsustatakse põllumajanduse, maaelu arengu ja teadusuuringute valdkonda kuuluvate eri huve esindavate sidusrühmade konsensusega. Töörühmi ei tohi luua üksik sidusrühm ega sidusrühmade grupp, mis esindab ainult ühte liiki huvisid. Töörühmad võivad tegutseda liikmesriigi piires ning selle liikmed võivad olla enam kui ühest liikmesriigist ja kolmandast riigist. |
| 2.   EIP töörühmad kehtestavad sisekorra, millega tagatakse nende töö läbipaistvus ning välditakse huvide konflikti. | 2.   EIP töörühmad kehtestavad sisekorra, millega tagatakse nende töö läbipaistvus ning välditakse huvide konflikti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EIP töörühmad moodustavad osa põllumajanduse
  tootlikkuse
  ja säästvusega tegelevast EIPst. Need moodustatakse sellistest huvitatud osalistest nagu põllumajanduses ja toiduainetetööstuses tegutsevad põllumajandustootjad, teadustöötajad, nõustajad ja ettevõtjad.

1.   EIP töörühmad moodustavad osa
  põllumajandustootmise ning
  põllumajanduse
  majandusliku elujõulisuse
  ja säästvusega tegelevast EIPst. Need moodustatakse sellistest huvitatud osalistest nagu põllumajanduses ja toiduainetetööstuses tegutsevad põllumajandustootjad, teadustöötajad, nõustajad ja ettevõtjad.
  Töörühma loomise üle otsustatakse põllumajanduse, maaelu arengu ja teadusuuringute valdkonda kuuluvate eri huve esindavate sidusrühmade konsensusega. Töörühmi ei tohi luua üksik sidusrühm ega sidusrühmade grupp, mis esindab ainult ühte liiki huvisid. Töörühmad võivad tegutseda liikmesriigi piires ning selle liikmed võivad olla enam kui ühest liikmesriigist ja kolmandast riigist.

2.   EIP töörühmad kehtestavad sisekorra, millega tagatakse nende töö läbipaistvus ning välditakse huvide konflikti.

2.   EIP töörühmad kehtestavad sisekorra, millega tagatakse nende töö läbipaistvus ning välditakse huvide konflikti.

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 63

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EIP töörühmad koostavad tegevuskava, millega on hõlmatud: | 1.   EIP töörühmad koostavad tegevuskava, mis sisaldab: |
| (a) | koostatava, testitava, kohandatava ja rakendatava uuendusliku projekti kirjeldus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EIP töörühmad koostavad tegevuskava, millega on hõlmatud:

1.   EIP töörühmad koostavad tegevuskava, mis sisaldab:

(a)

koostatava, testitava, kohandatava ja rakendatava uuendusliku projekti kirjeldus;

| (a) | koostatava, testitava, kohandatava ja rakendatava uuendusliku projekti kirjeldust; |
| --- | --- |

(a)

koostatava, testitava, kohandatava ja rakendatava uuendusliku projekti kirjeldust;

| (b) | eeldatavate tulemuste ning selle kirjeldus, kuidas saavutada EIP eesmärki edendada tootlikkust ja ressursside säästvat majandamist. |
| --- | --- |

(b)

eeldatavate tulemuste ning selle kirjeldus, kuidas saavutada EIP eesmärki edendada tootlikkust ja ressursside säästvat majandamist.

| (b) | eeldatavate tulemuste ning selle kirjeldust, kuidas saavutada EIP eesmärki edendada tootlikkust ja ressursside säästvat majandamist. |
| --- | --- |

(b)

eeldatavate tulemuste ning selle kirjeldust, kuidas saavutada EIP eesmärki edendada tootlikkust ja ressursside säästvat majandamist.

2.   Uuenduslike projektide rakendamisel töörühmad:

2.   Uuenduslike projektide rakendamisel töörühmad:

| (a) | teevad otsuseid uuenduslike meetmete väljatöötamise ja rakendamise kohta ning |
| --- | --- |

(a)

teevad otsuseid uuenduslike meetmete väljatöötamise ja rakendamise kohta ning

| (a) | teevad otsuseid uuenduslike meetmete väljatöötamise ja rakendamise kohta ning |
| --- | --- |

(a)

teevad otsuseid uuenduslike meetmete väljatöötamise ja rakendamise kohta ning

| (b) | rakendavad uuenduslikke meetmeid maaelu arengu programmidest rahastatud meetmete kaudu. |
| --- | --- |

(b)

rakendavad uuenduslikke meetmeid maaelu arengu programmidest rahastatud meetmete kaudu.

| (b) | rakendavad uuenduslikke meetmeid maaelu arengu programmidest
  või programmist Horisont 2020 ja ELi muudest teadusprogrammidest (mis hõlbustavad teadusuuringute tulemuste praktilist kasutuselevõttu põllumajandusettevõtjate poolt)
  rahastatud meetmete kaudu. |
| --- | --- |

(b)

rakendavad uuenduslikke meetmeid maaelu arengu programmidest
  või programmist Horisont 2020 ja ELi muudest teadusprogrammidest (mis hõlbustavad teadusuuringute tulemuste praktilist kasutuselevõttu põllumajandusettevõtjate poolt)
  rahastatud meetmete kaudu.

3.   Töörühmad levitavad oma projektide tulemusi eelkõige EIP võrgustiku kaudu.

3.   Töörühmad levitavad oma projektide tulemusi eelkõige EIP võrgustiku kaudu.

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 64

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Euroopa Parlament ja nõukogu määravad komisjoni ettepaneku alusel käesoleva määruse kohaselt kindlaks maaelu arengule ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 ettenähtud liidu toetuse kogusumma ja selle jaotuse aastate kaupa ning vähem arenenud piirkondadesse kontsentreeritava miinimumsumma vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule aastateks 2014–2020 ning eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitlevale institutsioonidevahelisele kokkuleppele sama ajavahemiku kohta. | 1.   Euroopa Parlament ja nõukogu määravad komisjoni ettepaneku alusel käesoleva määruse kohaselt kindlaks maaelu arengule ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 ettenähtud liidu toetuse kogusumma ja selle jaotuse aastate kaupa ning vähem arenenud piirkondadesse kontsentreeritava miinimumsumma vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule aastateks 2014–2020 ning eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitlevale institutsioonidevahelisele kokkuleppele sama ajavahemiku kohta. |
| 2.   0,25 % lõikes 1 osutatud vahenditest antakse komisjoni jaoks ettenähtud tehnilisele abile, nagu on osutatud artikli 51 lõikes 1. | 2.   0,25 % lõikes 1 osutatud vahenditest antakse komisjoni jaoks ettenähtud tehnilisele abile, nagu on osutatud artikli 51 lõikes 1. |
| 3.   Lõikes 1 osutatud summade programmeerimiseks ning edasiseks lülitamiseks Euroopa Liidu üldeelarvesse seotakse need iga-aastase 2 %-lise indeksiga. | 3.   Lõikes 1 osutatud summade programmeerimiseks ning edasiseks lülitamiseks Euroopa Liidu üldeelarvesse seotakse need iga-aastase 2 %-lise indeksiga. |
| 4.   
  Komisjon teeb rakendusaktiga
  lõikes 1 osutatud summade
  iga-aastase jaotuse
  liikmesriikide kaupa pärast lõikes 2 nimetatud summa mahaarvamist ning võttes arvesse määruse (EL) nr DP/
  2012
  artikli 14 lõikes 2 osutatud rahaliste vahendite ülekandmist.
  Iga-aastase jaotuse tegemisel võtab komisjon arvesse: | 4.   Lõikes 1 osutatud summade
  iga-aastane jaotus
  liikmesriikide kaupa pärast lõikes 2 nimetatud summa mahaarvamist ning võttes arvesse määruse (EL) nr DP/
  2013
  artikli 14 lõikes 2 osutatud rahaliste vahendite ülekandmist
  on esitatud I a lisas
  . |
| (a) | artiklis 4 osutatud eesmärkidega seotud objektiivseid kriteeriume ning |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu määravad komisjoni ettepaneku alusel käesoleva määruse kohaselt kindlaks maaelu arengule ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 ettenähtud liidu toetuse kogusumma ja selle jaotuse aastate kaupa ning vähem arenenud piirkondadesse kontsentreeritava miinimumsumma vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule aastateks 2014–2020 ning eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitlevale institutsioonidevahelisele kokkuleppele sama ajavahemiku kohta.

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu määravad komisjoni ettepaneku alusel käesoleva määruse kohaselt kindlaks maaelu arengule ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 ettenähtud liidu toetuse kogusumma ja selle jaotuse aastate kaupa ning vähem arenenud piirkondadesse kontsentreeritava miinimumsumma vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule aastateks 2014–2020 ning eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitlevale institutsioonidevahelisele kokkuleppele sama ajavahemiku kohta.

2.   0,25 % lõikes 1 osutatud vahenditest antakse komisjoni jaoks ettenähtud tehnilisele abile, nagu on osutatud artikli 51 lõikes 1.

2.   0,25 % lõikes 1 osutatud vahenditest antakse komisjoni jaoks ettenähtud tehnilisele abile, nagu on osutatud artikli 51 lõikes 1.

3.   Lõikes 1 osutatud summade programmeerimiseks ning edasiseks lülitamiseks Euroopa Liidu üldeelarvesse seotakse need iga-aastase 2 %-lise indeksiga.

3.   Lõikes 1 osutatud summade programmeerimiseks ning edasiseks lülitamiseks Euroopa Liidu üldeelarvesse seotakse need iga-aastase 2 %-lise indeksiga.

4.   
  Komisjon teeb rakendusaktiga
  lõikes 1 osutatud summade
  iga-aastase jaotuse
  liikmesriikide kaupa pärast lõikes 2 nimetatud summa mahaarvamist ning võttes arvesse määruse (EL) nr DP/
  2012
  artikli 14 lõikes 2 osutatud rahaliste vahendite ülekandmist.
  Iga-aastase jaotuse tegemisel võtab komisjon arvesse:

4.   Lõikes 1 osutatud summade
  iga-aastane jaotus
  liikmesriikide kaupa pärast lõikes 2 nimetatud summa mahaarvamist ning võttes arvesse määruse (EL) nr DP/
  2013
  artikli 14 lõikes 2 osutatud rahaliste vahendite ülekandmist
  on esitatud I a lisas
  .

(a)

artiklis 4 osutatud eesmärkidega seotud objektiivseid kriteeriume ning

| (b) | eelnevate perioodide tootlust. |
| --- | --- |

(b)

eelnevate perioodide tootlust.

4 a.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, millega vajaduse korral muudetakse I a lisa selleks, et hõlmata määruse (EL) nr DP/2013 artikli 7 lõike 2 ja artikli 14 kohaldamisel EAFRD-le ülekantud vahendid.

5.
     
  Lisaks lõikes 4 osutatud summadele hõlmatakse samas lõikes osutatud rakendusaktiga ka määruse (EL) nr [otsetoetused/2012] artikli 7 lõike 2 ja artikli 14 lõike 1 kohaldamisel EAFRD-le ülekantud vahendid ning nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklite 10b ja 136 kohaldamisel seoses 2013. kalendriaastaga EAFRD-le ülekantud vahendid.

6.   
  Määruse (EL) nr [ÜSR/2012] artikli 20 lõikes 2 osutatud tulemusreservi jaotamiseks lisatakse määruse (EL) nr HR/2012 artikli 45 kohaselt EAFRD-le kogutud olemasolev sihtotstarbeline tulu määruse (EL) nr [ÜSR/2012] artiklis 18 osutatud summadele. Tulemusreserv
  jaotatakse liikmesriikidele proportsionaalselt vastavalt nende osale EARFDi toetuse kogusummast.

6.   
  Määruse (EL) nr HR/2013 artikli 45 kohaselt EAFRD-le kogutud olemasolev sihtotstarbeline tulu
  jaotatakse liikmesriikidele proportsionaalselt vastavalt nende osale EAFRD toetuse kogusummast.

(Komisjoni ettepaneku artikli 64 lõike 5 tekst asendatakse dokumendist COM(2012)0553 pärit tekstiga.)

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Maaelu arengu programmi heakskiitmise otsusega määratakse kindlaks EAFRD maksimaalne rahastamisosalus programmis. Otsusega määratakse vajaduse korral selgelt kindlaks vähem arenenud piirkondadele ettenähtud assigneeringud. | 1.   Maaelu arengu programmi heakskiitmise otsusega määratakse kindlaks EAFRD maksimaalne rahastamisosalus programmis. Otsusega määratakse vajaduse korral selgelt kindlaks vähem arenenud piirkondadele ettenähtud assigneeringud. |
| 2.   EAFRD rahastamisosalus arvutatakse avaliku sektori toetuskõlblike kulutuste summa alusel. | 2.   EAFRD rahastamisosalus arvutatakse avaliku sektori toetuskõlblike kulutuste summa alusel. |
| 3.   Maaelu arengu programmiga kehtestatakse kõigi meetmete suhtes kohaldatav ühtne EAFRD toetusmäär. Vajaduse korral kehtestatakse eraldi EAFRD toetusmäär vähem arenenud piirkondadele, äärepoolseimate piirkondadele ja väiksematele Egeuse mere saartele määruses (EÜ) nr 2019/93 tähenduses. Maksimaalne EAFRD toetusmäär on: | 3.   Maaelu arengu programmiga kehtestatakse kõigi meetmete suhtes kohaldatav ühtne EAFRD toetusmäär. Vajaduse korral kehtestatakse eraldi EAFRD toetusmäär vähem arenenud piirkondadele, äärepoolseimatele piirkondadele ja väiksematele Egeuse mere saartele määruse (EMÜ) nr 2019/93 tähenduses. Maksimaalne EAFRD toetusmäär on: |
| (a) | 85 % toetuskõlblikest riiklikest kulutustest vähem arenenud piirkondades, äärepoolseimates piirkondades ja määruse (EMÜ) nr 2019/93 tähenduses väiksematel Egeuse mere saartel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Maaelu arengu programmi heakskiitmise otsusega määratakse kindlaks EAFRD maksimaalne rahastamisosalus programmis. Otsusega määratakse vajaduse korral selgelt kindlaks vähem arenenud piirkondadele ettenähtud assigneeringud.

1.   Maaelu arengu programmi heakskiitmise otsusega määratakse kindlaks EAFRD maksimaalne rahastamisosalus programmis. Otsusega määratakse vajaduse korral selgelt kindlaks vähem arenenud piirkondadele ettenähtud assigneeringud.

2.   EAFRD rahastamisosalus arvutatakse avaliku sektori toetuskõlblike kulutuste summa alusel.

2.   EAFRD rahastamisosalus arvutatakse avaliku sektori toetuskõlblike kulutuste summa alusel.

3.   Maaelu arengu programmiga kehtestatakse kõigi meetmete suhtes kohaldatav ühtne EAFRD toetusmäär. Vajaduse korral kehtestatakse eraldi EAFRD toetusmäär vähem arenenud piirkondadele, äärepoolseimate piirkondadele ja väiksematele Egeuse mere saartele määruses (EÜ) nr 2019/93 tähenduses. Maksimaalne EAFRD toetusmäär on:

3.   Maaelu arengu programmiga kehtestatakse kõigi meetmete suhtes kohaldatav ühtne EAFRD toetusmäär. Vajaduse korral kehtestatakse eraldi EAFRD toetusmäär vähem arenenud piirkondadele, äärepoolseimatele piirkondadele ja väiksematele Egeuse mere saartele määruse (EMÜ) nr 2019/93 tähenduses. Maksimaalne EAFRD toetusmäär on:

(a)

85 % toetuskõlblikest riiklikest kulutustest vähem arenenud piirkondades, äärepoolseimates piirkondades ja määruse (EMÜ) nr 2019/93 tähenduses väiksematel Egeuse mere saartel;

| (a) | 85 % toetuskõlblikest riiklikest kulutustest vähem arenenud piirkondades, äärepoolseimates piirkondades ja määruse (EMÜ) nr 2019/93 tähenduses väiksematel Egeuse mere saartel; |
| --- | --- |

(a)

85 % toetuskõlblikest riiklikest kulutustest vähem arenenud piirkondades, äärepoolseimates piirkondades ja määruse (EMÜ) nr 2019/93 tähenduses väiksematel Egeuse mere saartel;

| (b) | 50 % toetuskõlblikest avaliku sektori kulutustest teistes piirkondades. |
| --- | --- |

(b)

50 % toetuskõlblikest avaliku sektori kulutustest teistes piirkondades.

| (b) | 50 % toetuskõlblikest avaliku sektori kulutustest teistes piirkondades. |
| --- | --- |

(b)

50 % toetuskõlblikest avaliku sektori kulutustest teistes piirkondades.

Minimaalne EAFRD toetusmäär on 20 %.

Minimaalne EAFRD toetusmäär on 20 %.

4.   Erandina lõikest 3 on maksimaalne EAFRD toetusmäär:

4.   Erandina lõikest 3 on maksimaalne EAFRD toetusmäär:

| (a) | 80 % artiklites 15, 28 ja 36 osutatud meetmetele, määruse (EL) nr [ÜSR/
  2012
  ] artiklis 28 osutatud LEADERi kohalikule arengule ning artikli 20 lõike 1 punkti a alapunkti i kohastele toimingutele. Toetusmäära võib suurendada 90 %-ni vähem arenenud piirkondadele, äärepoolseimatele piirkondadele ja väiksematele Egeuse mere saartele määruse (EMÜ) nr 2019/93 tähenduses; |
| --- | --- |

(a)

80 % artiklites 15, 28 ja 36 osutatud meetmetele, määruse (EL) nr [ÜSR/
  2012
  ] artiklis 28 osutatud LEADERi kohalikule arengule ning artikli 20 lõike 1 punkti a alapunkti i kohastele toimingutele. Toetusmäära võib suurendada 90 %-ni vähem arenenud piirkondadele, äärepoolseimatele piirkondadele ja väiksematele Egeuse mere saartele määruse (EMÜ) nr 2019/93 tähenduses;

| (a) | 80 % artiklites 15, 28 ja 36 osutatud meetmetele, määruse (EL) nr .../2013 [ÜSR] artiklis 28 osutatud LEADERi kohalikule arengule ning artikli 20 lõike 1 punkti a alapunkti i kohastele toimingutele. Toetusmäära võib suurendada 90 %-ni vähem arenenud piirkondadele, äärepoolseimatele piirkondadele ja väiksematele Egeuse mere saartele määruse (EMÜ) nr 2019/93 tähenduses; |
| --- | --- |

(a)

80 % artiklites 15, 28 ja 36 osutatud meetmetele, määruse (EL) nr .../2013 [ÜSR] artiklis 28 osutatud LEADERi kohalikule arengule ning artikli 20 lõike 1 punkti a alapunkti i kohastele toimingutele. Toetusmäära võib suurendada 90 %-ni vähem arenenud piirkondadele, äärepoolseimatele piirkondadele ja väiksematele Egeuse mere saartele määruse (EMÜ) nr 2019/93 tähenduses;

| (b) | 100 % toimingutele, mida rahastatakse vastavalt artiklile 66. |
| --- | --- |

(b)

100 % toimingutele, mida rahastatakse vastavalt artiklile 66.

| (c) | 55 % artiklis 29 osutatud põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmetele. Vähem arenenud piirkondade, äärepoolseimate piirkondade ja määruse (EMÜ) nr 2019/93 tähenduses väiksemate Egeuse mere saarte programmide puhul võib toetusmäära suurendada 90 %-ni; |
| --- | --- |

(c)

55 % artiklis 29 osutatud põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmetele. Vähem arenenud piirkondade, äärepoolseimate piirkondade ja määruse (EMÜ) nr 2019/93 tähenduses väiksemate Egeuse mere saarte programmide puhul võib toetusmäära suurendada 90 %-ni;

Erandina lõike 3 punktist b võivad liikmesriigid selleks, et tagada üleminekupiirkondades kooskõla teiste ühise strateegilise raamistiku fondide kaasrahastamismäärade tasemega, suurendada EAFRD rahastamisosalust mitmest fondist rahastatavate meetmete puhul määruse (EL) nr .../2013 [ÜSR] artikli 82 lõike 2 kohaselt määratletud üleminekupiirkondades rakendatavate programmide raames.

Erandina lõikest 3 võib määruse (EL) nr .../2013 artikli 14 kohaselt EAFRD-le ülekantud vahendite puhul EAFRD toetusmäär olla 95 %, kui liikmesriik täidab ühe järgmistest tingimustest:

| (i) | liidu finantsabi tehakse liikmesriigile kättesaadavaks nõukogu 11. mai 2010. aasta määruse (EL) nr 407/2010 (millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism)

   (4)

  alusel; |
| --- | --- |

(i)

liidu finantsabi tehakse liikmesriigile kättesaadavaks nõukogu 11. mai 2010. aasta määruse (EL) nr 407/2010 (millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism)

   (4)

  alusel;

| (ii) | liikmesriik saab keskmise tähtajaga finantsabi vastavalt nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 332/2002 (millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem)

   (5)

  ; või |
| --- | --- |

(ii)

liikmesriik saab keskmise tähtajaga finantsabi vastavalt nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 332/2002 (millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem)

   (5)

  ; või

| (iii) | liikmesriigile antakse finantsabi Euroopa stabiilsusmehhanismi laenu näol vastavalt Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingule. |
| --- | --- |

(iii)

liikmesriigile antakse finantsabi Euroopa stabiilsusmehhanismi laenu näol vastavalt Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingule.

4 a.
     
  Määruse (EL) nr .../2013 artikli 14 lõike 1 a kohaldamisest tulenevad vahendid reserveeritakse artikli 29 kohastele meetmetele.

5.   LEADER saab vähemalt 5 %, ning Horvaatia 2,5 % EAFRD rahastamisosaluse kogusummast maaelu arengu programmi jaoks.

5.   LEADER saab vähemalt 5 %, ning Horvaatia 2,5 % EAFRD rahastamisosaluse kogusummast maaelu arengu programmi jaoks.

5 a.
     
  Vähemalt 25 % maaelu arengu programmile ettenähtud EAFRD rahastamisosaluse kogusummast reserveeritakse artiklite 29 ja 30 kohastele meetmetele.

6.   EAFRD poolt kaasrahastatavaid kulusid ei kaasfinantseerita struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi või liidu mis tahes muu finantsvahendi rahastamisosalusest.

6.   EAFRD poolt kaasrahastatavaid kulusid ei kaasfinantseerita struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi või liidu mis tahes muu finantsvahendi rahastamisosalusest.
  See ei piira ega takista niisuguse programmitöö kasutamist, milles ühendatakse ühtsel ja integreeritud viisil eri ÜSRi fondide toetused, mis võib osutuda vajalikuks määruse (EL) nr .../2013 [ÜSR] artiklis 9 sätestatud temaatiliste eesmärkide saavutamiseks.

6 a.
     
  Riigipoolse rahastamisosaluse avaliku sektori toetuskõlblikes kulutustes võib asendada erasektori mittetulundusliku osalusega.

7.   Avaliku sektori kulud ettevõtete toetuse puhul peavad olema kooskõlas toetusmääradega, mis on sätestatud riiklikku toetust arvesse võttes, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.

7.   Avaliku sektori kulud ettevõtete toetuse puhul peavad olema kooskõlas toetusmääradega, mis on sätestatud riiklikku toetust arvesse võttes, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.

(Komisjoni ettepaneku artikli 65 lõike 5 tekst asendatakse dokumendist COM(2012)0553 pärit tekstiga.)

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 66

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 66 | välja jäetud |
| Olulisel määral innovatsiooni toetavate toimingute rahastamine | |
| Määruse (EL) nr DP/2012 artikli 7 lõike 2 kohaselt EAFRD-le ülekantud vahendid reserveeritakse toimingutele, mis olulisel määral toetavad põllumajanduse tootlikkuse ja säästvusega seotud innovatsiooni, sealhulgas kliimamuutuste mõju leevendamisse või nendega kohanemisse. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 66

välja jäetud

Olulisel määral innovatsiooni toetavate toimingute rahastamine

Määruse (EL) nr DP/2012 artikli 7 lõike 2 kohaselt EAFRD-le ülekantud vahendid reserveeritakse toimingutele, mis olulisel määral toetavad põllumajanduse tootlikkuse ja säästvusega seotud innovatsiooni, sealhulgas kliimamuutuste mõju leevendamisse või nendega kohanemisse.

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 67 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kulutused vastavad EAFRD toetuse saamise tingimustele ainult siis, kui need on tehtud kõnealuse programmi korraldusasutuse vastutusel otsustatud tegevuste jaoks vastavalt artiklis 49 osutatud kindlaksmääratud valikukriteeriumidele. | 2.   Kulutused vastavad EAFRD toetuse saamise tingimustele ainult siis, kui need on tehtud kõnealuse programmi korraldusasutuse vastutusel otsustatud tegevuste jaoks vastavalt artiklis 49 osutatud kindlaksmääratud valikukriteeriumidele
  , kuid erandiks on ettepanekud, mis esitatakse kahe programmi vahelisel üleminekuperioodil, et vältida investeerimist takistada võivate lünkade teket
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kulutused vastavad EAFRD toetuse saamise tingimustele ainult siis, kui need on tehtud kõnealuse programmi korraldusasutuse vastutusel otsustatud tegevuste jaoks vastavalt artiklis 49 osutatud kindlaksmääratud valikukriteeriumidele.

2.   Kulutused vastavad EAFRD toetuse saamise tingimustele ainult siis, kui need on tehtud kõnealuse programmi korraldusasutuse vastutusel otsustatud tegevuste jaoks vastavalt artiklis 49 osutatud kindlaksmääratud valikukriteeriumidele
  , kuid erandiks on ettepanekud, mis esitatakse kahe programmi vahelisel üleminekuperioodil, et vältida investeerimist takistada võivate lünkade teket
  .

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 67 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Seoses kuludega on käibemaksusummad toetuskõlblikud, kui nad ei ole riigi käibemaksuõiguse alusel tagasi nõutavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4 a.
     
  Seoses kuludega on käibemaksusummad toetuskõlblikud, kui nad ei ole riigi käibemaksuõiguse alusel tagasi nõutavad.

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 69 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui toetust antakse standardkulude või lisakulude ja saamata jäänud tulu alusel, tagavad liikmesriigid, et vastavad arvutused on piisavad ja õiged ning eelnevalt kindlaks määratud korraliku, õiglase ja tõestatava arvutuse alusel. Selleks annab arvutuste eest vastutavatest ametiasutustest sõltumatu ning vastavate ekspertteadmistega asutus sertifikaadi, milles kinnitatakse, et arvutused on piisavad ja õiged. Kõnealune sertifikaat lisatakse maaelu arengu programmi. | 2.   Kui toetust antakse standardkulude või lisakulude ja saamata jäänud tulu alusel, tagavad liikmesriigid, et vastavad arvutused on piisavad ja õiged ning eelnevalt kindlaks määratud korraliku, õiglase ja tõestatava arvutuse alusel. Selleks annab arvutuste eest vastutavatest ametiasutustest sõltumatu ning vastavate ekspertteadmistega asutus sertifikaadi, milles kinnitatakse, et arvutused on piisavad ja õiged. Kõnealune sertifikaat lisatakse maaelu arengu programmi.
  Komisjon peab enne programmide heakskiitmist tagama, et arvutustes sisalduksid kõik olulised andmed, et kavade põhieeldused oleksid mõistlikud ja kasutatavad parameetrid asjakohased. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui toetust antakse standardkulude või lisakulude ja saamata jäänud tulu alusel, tagavad liikmesriigid, et vastavad arvutused on piisavad ja õiged ning eelnevalt kindlaks määratud korraliku, õiglase ja tõestatava arvutuse alusel. Selleks annab arvutuste eest vastutavatest ametiasutustest sõltumatu ning vastavate ekspertteadmistega asutus sertifikaadi, milles kinnitatakse, et arvutused on piisavad ja õiged. Kõnealune sertifikaat lisatakse maaelu arengu programmi.

2.   Kui toetust antakse standardkulude või lisakulude ja saamata jäänud tulu alusel, tagavad liikmesriigid, et vastavad arvutused on piisavad ja õiged ning eelnevalt kindlaks määratud korraliku, õiglase ja tõestatava arvutuse alusel. Selleks annab arvutuste eest vastutavatest ametiasutustest sõltumatu ning vastavate ekspertteadmistega asutus sertifikaadi, milles kinnitatakse, et arvutused on piisavad ja õiged. Kõnealune sertifikaat lisatakse maaelu arengu programmi.
  Komisjon peab enne programmide heakskiitmist tagama, et arvutustes sisalduksid kõik olulised andmed, et kavade põhieeldused oleksid mõistlikud ja kasutatavad parameetrid asjakohased.

Selgitus

Käesolev muudatusettepanek kajastab kontrollikoja poolt tuvastatud probleeme toetussummade kindlaksmääramisega seotud küsimustes (vt eriaruanne nr 7/2011, punkt 97).

Muudatusettepanek 183

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70 – lõige - 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Toetusi saavad isikud, kaasa arvatud kohalikud tegevusrühmad võivad taotleda investeeringuga seotud riigiabi ettemaksu kuni 50 %, kui selline võimalus on sätestatud maaelu arengu programmis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

-1.
     
  Toetusi saavad isikud, kaasa arvatud kohalikud tegevusrühmad võivad taotleda investeeringuga seotud riigiabi ettemaksu kuni 50 %, kui selline võimalus on sätestatud maaelu arengu programmis.

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 73 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | esitab komisjonile
  kvartaalselt
  asjakohased andmeelemendid rahastamiseks valitud toimingute kohta, sealhulgas
  toetusesaaja ja projekti põhinäitajad
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

esitab komisjonile
  kvartaalselt
  asjakohased andmeelemendid rahastamiseks valitud toimingute kohta, sealhulgas
  toetusesaaja ja projekti põhinäitajad
  ;

| (b) | esitab komisjonile
  kord aastas
  asjakohased andmeelemendid rahastamiseks valitud toimingute kohta, sealhulgas
  teabe väljund- ja finantsnäitajate kohta
  ; |
| --- | --- |

(b)

esitab komisjonile
  kord aastas
  asjakohased andmeelemendid rahastamiseks valitud toimingute kohta, sealhulgas
  teabe väljund- ja finantsnäitajate kohta
  ;

Selgitus

Kvartaalne aruandlus tooks kaasa tohutu halduskoormuse, mis ei sobi kokku lihtsustamispüüetega.

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 73 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Kui liikmesriigil on rohkem kui üks programm, võib määrata koordineeriva asutuse, et see vähemalt tagaks vahendite haldamise kooskõlastatuse ning oleks komisjoni ja riiklike korraldusasutuste vaheliseks ühenduslüliks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3 a.
     
  Kui liikmesriigil on rohkem kui üks programm, võib määrata koordineeriva asutuse, et see vähemalt tagaks vahendite haldamise kooskõlastatuse ning oleks komisjoni ja riiklike korraldusasutuste vaheliseks ühenduslüliks.

Selgitus

Nagu on esildatud määruse 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) põhjenduses 5, on tähtis tunnistada makseasutuste tegevust koordineeriva asutuse vajalikkust.

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 75 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | tõendada
  maaelu arengu poliitika rakendamise saavutusi ning hinnata selle mõju, tõhusust, tulemuslikkust ja vastavust maaelu arengu poliitika sekkumistele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

tõendada
  maaelu arengu poliitika rakendamise saavutusi ning hinnata selle mõju, tõhusust, tulemuslikkust ja vastavust maaelu arengu poliitika sekkumistele;

| (a) | hinnata kriitiliselt ja objektiivselt
  maaelu arengu poliitika rakendamise saavutusi ning hinnata selle mõju, tõhusust, tulemuslikkust ja vastavust maaelu arengu poliitika sekkumistele; |
| --- | --- |

(a)

hinnata kriitiliselt ja objektiivselt
  maaelu arengu poliitika rakendamise saavutusi ning hinnata selle mõju, tõhusust, tulemuslikkust ja vastavust maaelu arengu poliitika sekkumistele;

Selgitus

Algne sõnastus on liiga ettekirjutav.

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 76 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artiklis 74 sätestatud järelevalve- ja hindamissüsteemis määratakse kindlaks loetelu ühistest näitajatest, mis on seotud esialgse olukorra ning programmi rahastamise, väljundite
  , tulemuste
  ja
  mõjuga
  ning mida kohaldatakse iga programmi suhtes, et võimaldada andmete koondamist liidu tasandil. | 1.   Artiklis 74 sätestatud järelevalve- ja hindamissüsteemis määratakse kindlaks loetelu ühistest näitajatest, mis on seotud esialgse olukorra ning programmi rahastamise, väljundite ja
  tulemustega
  ning mida kohaldatakse iga programmi suhtes, et võimaldada andmete koondamist liidu tasandil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artiklis 74 sätestatud järelevalve- ja hindamissüsteemis määratakse kindlaks loetelu ühistest näitajatest, mis on seotud esialgse olukorra ning programmi rahastamise, väljundite
  , tulemuste
  ja
  mõjuga
  ning mida kohaldatakse iga programmi suhtes, et võimaldada andmete koondamist liidu tasandil.

1.   Artiklis 74 sätestatud järelevalve- ja hindamissüsteemis määratakse kindlaks loetelu ühistest näitajatest, mis on seotud esialgse olukorra ning programmi rahastamise, väljundite ja
  tulemustega
  ning mida kohaldatakse iga programmi suhtes, et võimaldada andmete koondamist liidu tasandil.

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Maaelu arengu meetmest toetusesaajad ning kohalikud tegevusrühmad esitavad korraldusasutusele ja/või määratud hindajatele või muudele organitele, kellele on delegeeritud tema nimel ülesannete täitmine, kogu vajaliku teabe järelevalve ja hindamise võimaldamiseks, eelkõige seoses erieesmärkide ja prioriteetide täitmisega. | Maaelu arengu meetmetest toetuse saajad ning kohalikud tegevusrühmad esitavad korraldusasutusele ja/või määratud hindajatele või muudele organitele, kellele on delegeeritud tema nimel ülesannete täitmine, kogu vajaliku teabe järelevalve ja hindamise võimaldamiseks, eelkõige seoses erieesmärkide ja prioriteetide täitmisega
  , tagades seejuures, et järgitakse siseriiklike ja liidu õigusaktidega ette nähtud õigust konfidentsiaalsusele ja isikuandmete kaitsele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Maaelu arengu meetmest toetusesaajad ning kohalikud tegevusrühmad esitavad korraldusasutusele ja/või määratud hindajatele või muudele organitele, kellele on delegeeritud tema nimel ülesannete täitmine, kogu vajaliku teabe järelevalve ja hindamise võimaldamiseks, eelkõige seoses erieesmärkide ja prioriteetide täitmisega.

Maaelu arengu meetmetest toetuse saajad ning kohalikud tegevusrühmad esitavad korraldusasutusele ja/või määratud hindajatele või muudele organitele, kellele on delegeeritud tema nimel ülesannete täitmine, kogu vajaliku teabe järelevalve ja hindamise võimaldamiseks, eelkõige seoses erieesmärkide ja prioriteetide täitmisega
  , tagades seejuures, et järgitakse siseriiklike ja liidu õigusaktidega ette nähtud õigust konfidentsiaalsusele ja isikuandmete kaitsele
  .

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 81 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kontrollib
  programmi hindamiskavaga seotud tegevusi
  ja
  väljundeid
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kontrollib
  programmi hindamiskavaga seotud tegevusi
  ja
  väljundeid
  ;

| (b) | kontrollib
  korraldusasutuse esitatud hindamiskava
  ja
  selle täitmist
  ; |
| --- | --- |

(b)

kontrollib
  korraldusasutuse esitatud hindamiskava
  ja
  selle täitmist
  ;

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  31. maiks
  2016 ja iga järgmise aasta
  31. maiks
  kuni
  2023.
  aastani (kaasa arvatud) esitab liikmesriik komisjonile maaelu arengu programmi rakendamise aastaaruande eelmise kalendriaasta kohta. 2016. aastal esitatav aruanne hõlmab 2014. ja 2015. kalendriaastat. | 1.   
  30. juuniks
  2016 ja iga järgmise aasta
  30. juuniks
  kuni
  2022.
  aastani (kaasa arvatud) esitab liikmesriik komisjonile maaelu arengu programmi rakendamise aastaaruande eelmise kalendriaasta kohta.
  Liikmesriik esitab lõpliku rakendamisaruande 31. detsembriks 2023.
  2016. aastal esitatav aruanne hõlmab 2014. ja 2015. kalendriaastat. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  31. maiks
  2016 ja iga järgmise aasta
  31. maiks
  kuni
  2023.
  aastani (kaasa arvatud) esitab liikmesriik komisjonile maaelu arengu programmi rakendamise aastaaruande eelmise kalendriaasta kohta. 2016. aastal esitatav aruanne hõlmab 2014. ja 2015. kalendriaastat.

1.   
  30. juuniks
  2016 ja iga järgmise aasta
  30. juuniks
  kuni
  2022.
  aastani (kaasa arvatud) esitab liikmesriik komisjonile maaelu arengu programmi rakendamise aastaaruande eelmise kalendriaasta kohta.
  Liikmesriik esitab lõpliku rakendamisaruande 31. detsembriks 2023.
  2016. aastal esitatav aruanne hõlmab 2014. ja 2015. kalendriaastat.

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 85

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2023. aastal koostavad liikmesriigid oma iga maaelu arengu programmi kohta järelhindamise aruande.
  Kõnealune aruanne esitatakse komisjonile
  hiljemalt 31. detsembriks 2023. | 2023. aastal koostavad liikmesriigid oma iga maaelu arengu programmi kohta järelhindamise aruande.
  Kõnealuse aruande koostamine viiakse lõpule
  hiljemalt 31. detsembriks 2023. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2023. aastal koostavad liikmesriigid oma iga maaelu arengu programmi kohta järelhindamise aruande.
  Kõnealune aruanne esitatakse komisjonile
  hiljemalt 31. detsembriks 2023.

2023. aastal koostavad liikmesriigid oma iga maaelu arengu programmi kohta järelhindamise aruande.
  Kõnealuse aruande koostamine viiakse lõpule
  hiljemalt 31. detsembriks 2023.

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 88 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  ELi toimimise lepingu artiklite 107, 108 ja 109 kohaldamisel antakse komisjonile õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte sätete kohta, millega vabastatakse riigiabi eeskirjadest kõik käesoleva määruse kohased meetmed, mis ei kuulu ELi toimimise lepingu artikli 42 kohaldamisalasse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a.
     
  ELi toimimise lepingu artiklite 107, 108 ja 109 kohaldamisel antakse komisjonile õigus võtta artiklis 90 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte sätete kohta, millega vabastatakse riigiabi eeskirjadest kõik käesoleva määruse kohased meetmed, mis ei kuulu ELi toimimise lepingu artikli 42 kohaldamisalasse.

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Täiendav riiklik rahastamine | Täiendav riiklik rahastamine
  ja toetused, mis ei kuulu ELi toimimise lepingu artikli 42 kohaldamisalasse |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Täiendav riiklik rahastamine

Täiendav riiklik rahastamine
  ja toetused, mis ei kuulu ELi toimimise lepingu artikli 42 kohaldamisalasse

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peavad teatama liikmesriikide tehtud maksetest, mis on seotud
  aluslepingu
  artikli 42 reguleerimisalasse jäävate toimingutega, mis on ette nähtud liidu toetust saavate maaelu arengu meetmete täiendavaks rahastamiseks,
  ning mille
  komisjon vastavalt käesolevale määrusele
  kiidab heaks
  osana artiklis 7 osutatud programmitööst. Nende maksete hindamisel kohaldab komisjon analoogia põhimõttel kriteeriume, mis on kehtestatud
  aluslepingu
  artikli 107 kohaldamiseks. Asjaomane liikmesriik ei jõusta kõnealust kavandatud täiendavat maaelu arengu rahastamist enne, kui see on heaks kiidetud. | Liikmesriigid peavad teatama liikmesriikide tehtud maksetest, mis on seotud
  ELi toimimise lepingu
  artikli 42 reguleerimisalasse jäävate toimingutega, mis on ette nähtud liidu toetust saavate maaelu arengu meetmete täiendavaks rahastamiseks,
  samuti liikmesriikide tehtud maksetest seoses toimingutega, mis ei kuulu ELi toimimise lepingu artikli 42 reguleerimisalasse;
  komisjon
  kiidab need maksed heaks
  vastavalt käesolevale määrusele ja osana artiklis 7 osutatud programmitööst. Nende maksete hindamisel kohaldab komisjon analoogia põhimõttel kriteeriume, mis on kehtestatud
  ELi toimimise lepingu
  artikli 107 kohaldamiseks. Asjaomane liikmesriik ei jõusta kõnealust kavandatud täiendavat maaelu arengu rahastamist enne, kui see on heaks kiidetud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peavad teatama liikmesriikide tehtud maksetest, mis on seotud
  aluslepingu
  artikli 42 reguleerimisalasse jäävate toimingutega, mis on ette nähtud liidu toetust saavate maaelu arengu meetmete täiendavaks rahastamiseks,
  ning mille
  komisjon vastavalt käesolevale määrusele
  kiidab heaks
  osana artiklis 7 osutatud programmitööst. Nende maksete hindamisel kohaldab komisjon analoogia põhimõttel kriteeriume, mis on kehtestatud
  aluslepingu
  artikli 107 kohaldamiseks. Asjaomane liikmesriik ei jõusta kõnealust kavandatud täiendavat maaelu arengu rahastamist enne, kui see on heaks kiidetud.

Liikmesriigid peavad teatama liikmesriikide tehtud maksetest, mis on seotud
  ELi toimimise lepingu
  artikli 42 reguleerimisalasse jäävate toimingutega, mis on ette nähtud liidu toetust saavate maaelu arengu meetmete täiendavaks rahastamiseks,
  samuti liikmesriikide tehtud maksetest seoses toimingutega, mis ei kuulu ELi toimimise lepingu artikli 42 reguleerimisalasse;
  komisjon
  kiidab need maksed heaks
  vastavalt käesolevale määrusele ja osana artiklis 7 osutatud programmitööst. Nende maksete hindamisel kohaldab komisjon analoogia põhimõttel kriteeriume, mis on kehtestatud
  ELi toimimise lepingu
  artikli 107 kohaldamiseks. Asjaomane liikmesriik ei jõusta kõnealust kavandatud täiendavat maaelu arengu rahastamist enne, kui see on heaks kiidetud.

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 90 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Õigus võtta vastu käesolevas määruses osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  määramata ajaks
  alates käesoleva määruse jõustumisest. | 2.   Õigus võtta vastu käesolevas määruses osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  viieks aastaks
  alates käesoleva määruse jõustumisest.
  Komisjon koostab volituste delegeerimise kohta hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu aruande. Volituste delegeerimist pikendatakse vaikimisi samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab pikendamise kohta vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Õigus võtta vastu käesolevas määruses osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  määramata ajaks
  alates käesoleva määruse jõustumisest.

2.   Õigus võtta vastu käesolevas määruses osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  viieks aastaks
  alates käesoleva määruse jõustumisest.
  Komisjon koostab volituste delegeerimise kohta hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu aruande. Volituste delegeerimist pikendatakse vaikimisi samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab pikendamise kohta vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

Selgitus

Euroopa Parlament peaks volituste delegeerimise komisjonile heaks kiitma ja kahtluste korral peaks tal olema võimalik oma seadusandlikud õigused taastada.

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – artikkel 18 – lõige 3

Komisjoni ettepanek

| 18(3) | Investeeringud materiaalsesse varasse | | Põllumajandussektor |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 50 % | Toetuskõlblike investeeringute summast vähem arenenud piirkondades |
| | | 75 % | Toetuskõlblike investeeringute summast äärepoolseimates piirkondades |
| | | 65 % | Toetuskõlblike investeeringute summast väiksematel Egeuse mere saartel |
| | | 40 % | Toetuskõlblike investeeringute summast muudes piirkondades |
| | | | Allpool loetletud määrasid võib suurendada 20 % tingimusel, et ühendatud toetuse maksimummäär ei ületa 90 % järgmiste toetuste puhul: |
| | | | — | noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamiseks |

18(3)

Investeeringud materiaalsesse varasse

Põllumajandussektor

50 %

Toetuskõlblike investeeringute summast vähem arenenud piirkondades

75 %

Toetuskõlblike investeeringute summast äärepoolseimates piirkondades

65 %

Toetuskõlblike investeeringute summast väiksematel Egeuse mere saartel

40 %

Toetuskõlblike investeeringute summast muudes piirkondades

Allpool loetletud määrasid võib suurendada 20 % tingimusel, et ühendatud toetuse maksimummäär ei ületa 90 % järgmiste toetuste puhul:

—

noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamiseks

| — | ühisinvesteeringuteks ja integreeritud projektideks |
| --- | --- |

—

ühisinvesteeringuteks ja integreeritud projektideks

| — | artiklis 33 osutatud looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade puhul |
| --- | --- |

—

artiklis 33 osutatud looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade puhul

| — | EIP raames toetatud toimingud |
| --- | --- |

—

EIP raames toetatud toimingud

I lisas loetletud toodete töötlemine ja turustamine

50 %

Toetuskõlblike investeeringute summast vähem arenenud piirkondades

75 %

Toetuskõlblike investeeringute summast äärepoolseimates piirkondades

65 %

Toetuskõlblike investeeringute summast väiksematel Egeuse mere saartel

40 %

Toetuskõlblike investeeringute summast muudes piirkondades

Allpool loetletud määrasid võib suurendada 20 % tingimusel, et ühendatud toetuse maksimummäär ei ületa 90 % EIP raames toetatud toimingute puhul

Muudatusettepanek

| 18(3) | Investeeringud materiaalsesse varasse | | Põllumajandussektor |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 50 % | Toetuskõlblike investeeringute summast vähem arenenud piirkondades |
| | | 75 % | Toetuskõlblike investeeringute summast äärepoolseimates piirkondades |
| | | 75 % | Toetuskõlblike investeeringute summast väiksematel Egeuse mere saartel |
| | | 40 % | Toetuskõlblike investeeringute summast muudes piirkondades |
| | | | Allpool loetletud määrasid võib suurendada 20 % tingimusel, et ühendatud toetuse maksimummäär ei ületa 90 % järgmiste toetuste puhul: |
| | | | — | noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamiseks; |

18(3)

Investeeringud materiaalsesse varasse

Põllumajandussektor

50 %

Toetuskõlblike investeeringute summast vähem arenenud piirkondades

75 %

Toetuskõlblike investeeringute summast äärepoolseimates piirkondades

75 %

Toetuskõlblike investeeringute summast väiksematel Egeuse mere saartel

40 %

Toetuskõlblike investeeringute summast muudes piirkondades

Allpool loetletud määrasid võib suurendada 20 % tingimusel, et ühendatud toetuse maksimummäär ei ületa 90 % järgmiste toetuste puhul:

—

noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamiseks;

| — | ühisinvesteeringuteks ja integreeritud projektideks; |
| --- | --- |

—

ühisinvesteeringuteks ja integreeritud projektideks;

| — | artiklis 33 osutatud looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade puhul; |
| --- | --- |

—

artiklis 33 osutatud looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade puhul;

| — | EIP raames toetatud toimingud; |
| --- | --- |

—

EIP raames toetatud toimingud;

| — | mahepõllumajandustootjad; |
| --- | --- |

—

mahepõllumajandustootjad;

| — | meetmed Natura 2000 ja veepoliitika raamdirektiivi täitmiseks; |
| --- | --- |

—

meetmed Natura 2000 ja veepoliitika raamdirektiivi täitmiseks;

| — | põllumajanduse keskkonnapoliitika kavad. |
| --- | --- |

—

põllumajanduse keskkonnapoliitika kavad.

I lisas loetletud toodete töötlemine ja turustamine

50 %

Toetuskõlblike investeeringute summast vähem arenenud piirkondades

75 %

Toetuskõlblike investeeringute summast äärepoolseimates piirkondades

75 %

Toetuskõlblike investeeringute summast väiksematel Egeuse mere saartel

40 %

Toetuskõlblike investeeringute summast muudes piirkondades

Allpool loetletud määrasid võib suurendada 20 % tingimusel, et ühendatud toetuse maksimummäär ei ületa 90 % EIP raames toetatud toimingute puhul ning ühisinvesteeringute ja integreeritud projektide puhul

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu määrus

I LISA – artikkel 24 – lõige 3

Komisjoni ettepanek

| 24(3) | Agrometsandussüsteemide loomine | 80 % | Toetuskõlblike investeeringute summast agrometsandussüsteemide loomiseks |
| --- | --- | --- | --- |

24(3)

Agrometsandussüsteemide loomine

80 %

Toetuskõlblike investeeringute summast agrometsandussüsteemide loomiseks

Muudatusettepanek

| 24(3) | Agrometsandussüsteemide loomine | 100 % | Toetuskõlblike investeeringute summast agrometsandussüsteemide loomiseks |
| --- | --- | --- | --- |

24(3)

Agrometsandussüsteemide loomine

100 %

Toetuskõlblike investeeringute summast agrometsandussüsteemide loomiseks

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu määrus

I LISA – artikkel 27 – lõige 5

Komisjoni ettepanek

| 27(5) | Investeeringud uutesse metsandustehnoloogiatesse ning metsandustoodete töötlemisse ja turustamisse | 50 % | Toetuskõlblike investeeringute summast vähem arenenud piirkondades |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 75 % | Toetuskõlblike investeeringute summast äärepoolseimates piirkondades |
| | | 65 % | Toetuskõlblike investeeringute summast väiksematel Egeuse mere saartel |
| | | 40 % | Toetuskõlblike investeeringute summast muudes piirkondades |

27(5)

Investeeringud uutesse metsandustehnoloogiatesse ning metsandustoodete töötlemisse ja turustamisse

50 %

Toetuskõlblike investeeringute summast vähem arenenud piirkondades

75 %

Toetuskõlblike investeeringute summast äärepoolseimates piirkondades

65 %

Toetuskõlblike investeeringute summast väiksematel Egeuse mere saartel

40 %

Toetuskõlblike investeeringute summast muudes piirkondades

Muudatusettepanek

| 27(5) | Investeeringud uutesse metsandustehnoloogiatesse ning metsandustoodete töötlemisse ja turustamisse | 50 % | Toetuskõlblike investeeringute summast vähem arenenud piirkondades |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 75 % | Toetuskõlblike investeeringute summast äärepoolseimates piirkondades |
| | | 75 % | Toetuskõlblike investeeringute summast väiksematel Egeuse mere saartel |
| | | 40 % | Toetuskõlblike investeeringute summast muudes piirkondades |

27(5)

Investeeringud uutesse metsandustehnoloogiatesse ning metsandustoodete töötlemisse ja turustamisse

50 %

Toetuskõlblike investeeringute summast vähem arenenud piirkondades

75 %

Toetuskõlblike investeeringute summast äärepoolseimates piirkondades

75 %

Toetuskõlblike investeeringute summast väiksematel Egeuse mere saartel

40 %

Toetuskõlblike investeeringute summast muudes piirkondades

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu määrus

I LISA – artikkel 32 – lõige 3

Komisjoni ettepanek

| Artikli 32 lõige 3 | Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele | 25 | Hektari kohta aastas minimaalselt |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 250(*) | Hektari kohta aastas maksimaalselt |
| | | 300
  (*) | Hektari kohta aastas maksimaalselt artikli 46 lõikes 2 määratletud mägialadel |

Artikli 32 lõige 3

Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele

25

Hektari kohta aastas minimaalselt

250(*)

Hektari kohta aastas maksimaalselt

300
  (*)

Hektari kohta aastas maksimaalselt artikli 46 lõikes 2 määratletud mägialadel

Muudatusettepanek

| Artikli 32 lõige 3 | Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele | 25 | Hektari kohta aastas minimaalselt |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 250(*) | Hektari kohta aastas maksimaalselt |
| | | 450
  (*) | Hektari kohta aastas maksimaalselt artikli 46 lõikes 2 määratletud mägialadel |

Artikli 32 lõige 3

Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele

25

Hektari kohta aastas minimaalselt

250(*)

Hektari kohta aastas maksimaalselt

450
  (*)

Hektari kohta aastas maksimaalselt artikli 46 lõikes 2 määratletud mägialadel

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu määrus

I a lisa

Muudatusettepanek

I a LISA

Artiklis 64 osutatud riiklikud assigneeringud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| Belgia | 73.838 | 73.838 | 73.838 | 73.838 | 73.838 | 73.838 | 73.838 |
| Bulgaaria | 400.215 | 400.215 | 400.215 | 400.215 | 400.215 | 400.215 | 400.215 |
| Tšehhi | 432.820 | 432.820 | 432.820 | 432.820 | 432.820 | 432.820 | 432.820 |
| Taani | 87.536 | 87.536 | 87.536 | 87.536 | 87.536 | 87.536 | 87.536 |
| Saksamaa | 1.355.922 | 1.355.922 | 1.355.922 | 1.355.922 | 1.355.922 | 1.355.922 | 1.355.922 |
| Eesti | 109.623 | 109.623 | 109.623 | 109.623 | 109.623 | 109.623 | 109.623 |
| Iirimaa | 377.842 | 377.842 | 377.842 | 377.842 | 377.842 | 377.842 | 377.842 |
| Kreeka | 595.667 | 595.667 | 595.667 | 595.667 | 595.667 | 595.667 | 595.667 |
| Hispaania | 1.219.781 | 1.219.781 | 1.219.781 | 1.219.781 | 1.219.781 | 1.219.781 | 1.219.781 |
| Prantsusmaa | 1.148.806 | 1.148.806 | 1.148.806 | 1.148.806 | 1.148.806 | 1.148.806 | 1.148.806 |
| Itaalia | 1.361.055 | 1.361.055 | 1.361.055 | 1.361.055 | 1.361.055 | 1.361.055 | 1.361.055 |
| Küpros | 24.926 | 24.926 | 24.926 | 24.926 | 24.926 | 24.926 | 24.926 |
| Läti | 159.703 | 159.703 | 159.703 | 159.703 | 159.703 | 159.703 | 159.703 |
| Leedu | 267.461 | 267.461 | 267.461 | 267.461 | 267.461 | 267.461 | 267.461 |
| Luksemburg | 14.383 | 14.383 | 14.383 | 14.383 | 14.383 | 14.383 | 14.383 |
| Ungari | 584.679 | 584.679 | 584.679 | 584.679 | 584.679 | 584.679 | 584.679 |
| Malta | 11.762 | 11.762 | 11.762 | 11.762 | 11.762 | 11.762 | 11.762 |
| Madalmaad | 89.850 | 89.850 | 89.850 | 89.850 | 89.850 | 89.850 | 89.850 |
| Austria | 609.744 | 609.744 | 609.744 | 609.744 | 609.744 | 609.744 | 609.744 |
| Poola | 2.029.504 | 2.029.504 | 2.029.504 | 2.029.504 | 2.029.504 | 2.029.504 | 2.029.504 |
| Portugal | 614.811 | 614.811 | 614.811 | 614.811 | 614.811 | 614.811 | 614.811 |
| Rumeenia | 1.435.645 | 1.435.645 | 1.435.645 | 1.435.645 | 1.435.645 | 1.435.645 | 1.435.645 |
| Sloveenia | 138.743 | 138.743 | 138.743 | 138.743 | 138.743 | 138.743 | 138.743 |
| Slovakkia | 302.467 | 302.467 | 302.467 | 302.467 | 302.467 | 302.467 | 302.467 |
| Soome | 326.416 | 326.416 | 326.416 | 326.416 | 326.416 | 326.416 | 326.416 |
| Rootsi | 291.736 | 291.736 | 291.736 | 291.736 | 291.736 | 291.736 | 291.736 |
| Ühendkuningriik | 362.465 | 362.465 | 362.465 | 362.465 | 362.465 | 362.465 | 362.465 |

(miljonites eurodes)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Belgia

73.838

73.838

73.838

73.838

73.838

73.838

73.838

Bulgaaria

400.215

400.215

400.215

400.215

400.215

400.215

400.215

Tšehhi

432.820

432.820

432.820

432.820

432.820

432.820

432.820

Taani

87.536

87.536

87.536

87.536

87.536

87.536

87.536

Saksamaa

1.355.922

1.355.922

1.355.922

1.355.922

1.355.922

1.355.922

1.355.922

Eesti

109.623

109.623

109.623

109.623

109.623

109.623

109.623

Iirimaa

377.842

377.842

377.842

377.842

377.842

377.842

377.842

Kreeka

595.667

595.667

595.667

595.667

595.667

595.667

595.667

Hispaania

1.219.781

1.219.781

1.219.781

1.219.781

1.219.781

1.219.781

1.219.781

Prantsusmaa

1.148.806

1.148.806

1.148.806

1.148.806

1.148.806

1.148.806

1.148.806

Itaalia

1.361.055

1.361.055

1.361.055

1.361.055

1.361.055

1.361.055

1.361.055

Küpros

24.926

24.926

24.926

24.926

24.926

24.926

24.926

Läti

159.703

159.703

159.703

159.703

159.703

159.703

159.703

Leedu

267.461

267.461

267.461

267.461

267.461

267.461

267.461

Luksemburg

14.383

14.383

14.383

14.383

14.383

14.383

14.383

Ungari

584.679

584.679

584.679

584.679

584.679

584.679

584.679

Malta

11.762

11.762

11.762

11.762

11.762

11.762

11.762

Madalmaad

89.850

89.850

89.850

89.850

89.850

89.850

89.850

Austria

609.744

609.744

609.744

609.744

609.744

609.744

609.744

Poola

2.029.504

2.029.504

2.029.504

2.029.504

2.029.504

2.029.504

2.029.504

Portugal

614.811

614.811

614.811

614.811

614.811

614.811

614.811

Rumeenia

1.435.645

1.435.645

1.435.645

1.435.645

1.435.645

1.435.645

1.435.645

Sloveenia

138.743

138.743

138.743

138.743

138.743

138.743

138.743

Slovakkia

302.467

302.467

302.467

302.467

302.467

302.467

302.467

Soome

326.416

326.416

326.416

326.416

326.416

326.416

326.416

Rootsi

291.736

291.736

291.736

291.736

291.736

291.736

291.736

Ühendkuningriik

362.465

362.465

362.465

362.465

362.465

362.465

362.465

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Lisa jäetakse välja. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Lisa jäetakse välja.

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – temaatiline allprogramm 1 – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Avaliku ja erasektori partnerlus, et hõlbustada põlvkondade vahetust |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Avaliku ja erasektori partnerlus, et hõlbustada põlvkondade vahetust

Selgitus

Üks suuremaid probleeme tegevust alustavate põllumajandustootjate jaoks on oma vanematelt tootmistegevuse ülevõtmist takistavad kulud ja haldustõkked. Sellised eri liiki probleemid takistavad põlvkondade vahetumist ja on üks põhjus, miks ELis on põllumajandustootjate keskmine vanus üle 50 aasta. Põlvkondade vahetumise hõlbustamine avaliku ja erasektori partnerluste kaudu tuleks võtta temaatiliste allprogrammide jaoks eriti oluliste meetmete ja toiminguliikide soovituslikku loetelusse, et võtta seda arvesse riikliku tasandi maaelu arengu vahendite väljatöötamisel.

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 17 – Põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavad | Artikkel 17 – Põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavad |
| Artiklid 32 ja 33 – Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele | Artiklid 32 ja 33 – Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele |
| | Artikkel 34 – Loomade heaolu |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 17 – Põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavad

Artikkel 17 – Põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavad

Artiklid 32 ja 33 – Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele

Artiklid 32 ja 33 – Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele

Artikkel 34 – Loomade heaolu

Selgitus

Loomade heaolu järgivad põllumajandustootjad vastavad turunõudlusele ja saavad küsida oma toodete eest kõrgemat hinda, mis suurendab nende konkurentsivõimet. Neid tuleb kõnealustele tootmissüsteemidele üleminekul toetada.

---

(1)  

  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

(2)  

  ELT L 20, 26.1.2010, lk 7.

(3)  

  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

(4)  

  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

(5)  

  ELT L 53, 23.2.2002, lk 1.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 36/631 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 36/631

---

P7_TA(2013)0087

Ühise põllumajanduspoliitika rahastamine, haldamine ja järelevalve (Otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise kohta)

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja järelevalve kohta (COM(2011)0628/2 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD) – 2013/2531(RSP))

(2016/C 036/42)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 70 lõiget 2 ja artiklit 70a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 70 lõiget 2 ja artiklit 70a,

arvestades, et seadusandlikus ettepanekus esitatud rahastamispakett on vaid seadusandjale suunatud soovitus ning seda ei saa määrata kindlaks enne, kui jõutakse kokkuleppele ettepaneku osas võtta vastu määrus, millega kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020,

otsustab alustada institutsioonidevahelisi läbirääkimisi järgmise mandaadi alusel:

MANDAAT

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1 a) | ÜPP reformi üks põhieesmärk ja -nõue on bürokraatia vähendamine. Tuleb kehtestada tegelikkusele vastavad piirmäärad ja miinimumkünnised ning usalduse ja kontrolli vahel tuleb saavutada nõuetekohane tasakaal, mille abil tagada liikmesriikide ja toetusesaajate tulevase bürokraatliku koormuse jäämine mõistlikesse piiridesse. Bürokraatia vähendamise käigus tuleks kõikidel tasanditel võtta nõuetekohaselt arvesse kontrollide haldus- ja muid kulusid ning premeerida hästi toimivaid haldus- ja kontrollisüsteeme. Peamine eesmärk peab olema halduskoormuse vähendamine ning põllumajandustootjate ja haldusasutuste bürokraatliku koormuse vähendamine ning mõistlikesse piiresse taandamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1 a)

ÜPP reformi üks põhieesmärk ja -nõue on bürokraatia vähendamine. Tuleb kehtestada tegelikkusele vastavad piirmäärad ja miinimumkünnised ning usalduse ja kontrolli vahel tuleb saavutada nõuetekohane tasakaal, mille abil tagada liikmesriikide ja toetusesaajate tulevase bürokraatliku koormuse jäämine mõistlikesse piiridesse. Bürokraatia vähendamise käigus tuleks kõikidel tasanditel võtta nõuetekohaselt arvesse kontrollide haldus- ja muid kulusid ning premeerida hästi toimivaid haldus- ja kontrollisüsteeme. Peamine eesmärk peab olema halduskoormuse vähendamine ning põllumajandustootjate ja haldusasutuste bürokraatliku koormuse vähendamine ning mõistlikesse piiresse taandamine.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Selleks et täiendada või muuta käesoleva määruse teatavaid mitteolemuslikke osi, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290 seoses makseasutuste ja koordineerivate asutuste akrediteerimise, põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi sisu, riikliku sekkumise korras liidu eelarvest rahastatavate meetmete, liikmesriikidele makstavate hüvitiste vähendamise ja peatamise, fondidest tulenevate kulude ja tulude vahe hüvitamise, võlgade sissenõudmise, toetuskõlblikkuse tingimuste rikkumise korral toetusesaajate suhtes kohaldatavate
  karistuste
  , tagatistega seotud eeskirjade, ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi toimimise, tehingute kontrollist vabastatud meetmete, nõuetele vastavuse raames kohaldatavate karistuste, püsirohumaa säilitamise eeskirjade, eurot mittekasutavate liikmesriikide kasutatava rakendusjuhu ja vahetuskursiga seotud eeskirjade ning ÜPP raames võetavate meetmete ühise hindamisraamistiku sisuga. Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide üheaegse, õigeaegse ja asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Selleks et täiendada või muuta käesoleva määruse teatavaid mitteolemuslikke osi, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290 seoses makseasutuste ja koordineerivate asutuste akrediteerimise, põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi sisu, riikliku sekkumise korras liidu eelarvest rahastatavate meetmete, liikmesriikidele makstavate hüvitiste vähendamise ja peatamise, fondidest tulenevate kulude ja tulude vahe hüvitamise, võlgade sissenõudmise, toetuskõlblikkuse tingimuste rikkumise korral toetusesaajate suhtes kohaldatavate
  karistuste
  , tagatistega seotud eeskirjade, ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi toimimise, tehingute kontrollist vabastatud meetmete, nõuetele vastavuse raames kohaldatavate karistuste, püsirohumaa säilitamise eeskirjade, eurot mittekasutavate liikmesriikide kasutatava rakendusjuhu ja vahetuskursiga seotud eeskirjade ning ÜPP raames võetavate meetmete ühise hindamisraamistiku sisuga. Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide üheaegse, õigeaegse ja asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (3) | Selleks et täiendada või muuta käesoleva määruse teatavaid mitteolemuslikke osi, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290 seoses makseasutuste ja koordineerivate asutuste akrediteerimise, põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi sisu, riikliku sekkumise korras liidu eelarvest rahastatavate meetmete, liikmesriikidele makstavate hüvitiste vähendamise ja peatamise, fondidest tulenevate kulude ja tulude vahe hüvitamise, võlgade sissenõudmise, toetuskõlblikkuse tingimuste rikkumise korral toetusesaajate suhtes kohaldatavate
  halduskaristuste
  , tagatistega seotud eeskirjade, ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi toimimise, tehingute kontrollist vabastatud meetmete, nõuetele vastavuse raames kohaldatavate karistuste, püsirohumaa
  ja -karjamaa
  säilitamise eeskirjade, eurot mittekasutavate liikmesriikide kasutatava rakendusjuhu ja vahetuskursiga seotud eeskirjade ning ÜPP raames võetavate meetmete ühise hindamisraamistiku sisuga. Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide üheaegse, õigeaegse ja asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Euroopa Liidu toimimise leping artikli 287 lõike 4 kohaselt võib kontrollikoda esitada kas Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel kõnealuste delegeeritud aktide kohta arvamuse. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et täiendada või muuta käesoleva määruse teatavaid mitteolemuslikke osi, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290 seoses makseasutuste ja koordineerivate asutuste akrediteerimise, põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi sisu, riikliku sekkumise korras liidu eelarvest rahastatavate meetmete, liikmesriikidele makstavate hüvitiste vähendamise ja peatamise, fondidest tulenevate kulude ja tulude vahe hüvitamise, võlgade sissenõudmise, toetuskõlblikkuse tingimuste rikkumise korral toetusesaajate suhtes kohaldatavate
  halduskaristuste
  , tagatistega seotud eeskirjade, ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi toimimise, tehingute kontrollist vabastatud meetmete, nõuetele vastavuse raames kohaldatavate karistuste, püsirohumaa
  ja -karjamaa
  säilitamise eeskirjade, eurot mittekasutavate liikmesriikide kasutatava rakendusjuhu ja vahetuskursiga seotud eeskirjade ning ÜPP raames võetavate meetmete ühise hindamisraamistiku sisuga. Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide üheaegse, õigeaegse ja asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Euroopa Liidu toimimise leping artikli 287 lõike 4 kohaselt võib kontrollikoda esitada kas Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel kõnealuste delegeeritud aktide kohta arvamuse.

(Neid kahte muudatusettepanekut, mis asendavad „karistuse”„halduskaristusega” ja „püsirohumaa”„püsirohumaa ja -karjamaaga”, kohaldatakse kogu teksti ulatuses; nende vastuvõtmise korral tehakse vastavad muudatused kogu tekstis.)

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5 a) | Käesolev määrus peaks vajaduse korral tagama erandid vääramatu jõu ja erakordsete asjaolude korral. Seoses põllumajandusalaste eeskirjadega tuleks vääramatu jõu mõistet tõlgendada Euroopa Kohtu kohtupraktikast lähtudes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5 a)

Käesolev määrus peaks vajaduse korral tagama erandid vääramatu jõu ja erakordsete asjaolude korral. Seoses põllumajandusalaste eeskirjadega tuleks vääramatu jõu mõistet tõlgendada Euroopa Kohtu kohtupraktikast lähtudes.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9 a) | Sertifitseerimis- ja makseasutustele esitatavate üha kasvavate nõudmistega ei tohi kaasneda bürokraatia edasine suurenemine liikmesriikides. Igal juhul ei tohiks need nõuded olla rahvusvahelistest auditeerimisnormidest rangemad. Sertifitseerimisprotsessi kohaldamisala ja sisu puhul peab säilima kulude ja tulude tasakaal ning lisaaruandlusnõuded peavad andma selget lisandväärtust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9 a)

Sertifitseerimis- ja makseasutustele esitatavate üha kasvavate nõudmistega ei tohi kaasneda bürokraatia edasine suurenemine liikmesriikides. Igal juhul ei tohiks need nõuded olla rahvusvahelistest auditeerimisnormidest rangemad. Sertifitseerimisprotsessi kohaldamisala ja sisu puhul peab säilima kulude ja tulude tasakaal ning lisaaruandlusnõuded peavad andma selget lisandväärtust.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Selleks et aidata tõsta toetusesaajate teadlikkust ühelt poolt põllumajandustavade
  ja
  põllumajanduslike majapidamiste juhtimise ning teiselt poolt keskkonna, kliimamuutuste, maa hea põllumajandusseisundi, toiduohutuse, rahvatervise, loomatervise, taimetervise ja loomade heaoluga seotud standardite vahelisest seosest, on vaja, et liikmesriigid kehtestaksid ulatusliku põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi, mis annab nõu toetusesaajatele. Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem ei tohiks kuidagi mõjutada toetusesaajate kohustust ja vastutust neid standardeid täita. Liikmesriigid peaksid ka tagama nõustamise ja kontrollide selge eristamise. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Selleks et aidata tõsta toetusesaajate teadlikkust ühelt poolt põllumajandustavade
  ja
  põllumajanduslike majapidamiste juhtimise ning teiselt poolt keskkonna, kliimamuutuste, maa hea põllumajandusseisundi, toiduohutuse, rahvatervise, loomatervise, taimetervise ja loomade heaoluga seotud standardite vahelisest seosest, on vaja, et liikmesriigid kehtestaksid ulatusliku põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi, mis annab nõu toetusesaajatele. Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem ei tohiks kuidagi mõjutada toetusesaajate kohustust ja vastutust neid standardeid täita. Liikmesriigid peaksid ka tagama nõustamise ja kontrollide selge eristamise.

| (10) | Selleks et aidata tõsta toetusesaajate teadlikkust ühelt poolt põllumajandustavade, põllumajanduslike majapidamiste juhtimise
  ja riskijuhtimise
  ning teiselt poolt keskkonna, kliimamuutuste, maa hea põllumajandusseisundi, toiduohutuse, rahvatervise, loomatervise, taimetervise ja loomade heaoluga seotud standardite vahelisest seosest, on vaja, et liikmesriigid kehtestaksid ulatusliku põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi, mis annab nõu toetusesaajatele. Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem ei tohiks kuidagi mõjutada toetusesaajate kohustust ja vastutust neid standardeid täita. Liikmesriigid peaksid ka tagama nõustamise ja kontrollide selge eristamise. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et aidata tõsta toetusesaajate teadlikkust ühelt poolt põllumajandustavade, põllumajanduslike majapidamiste juhtimise
  ja riskijuhtimise
  ning teiselt poolt keskkonna, kliimamuutuste, maa hea põllumajandusseisundi, toiduohutuse, rahvatervise, loomatervise, taimetervise ja loomade heaoluga seotud standardite vahelisest seosest, on vaja, et liikmesriigid kehtestaksid ulatusliku põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi, mis annab nõu toetusesaajatele. Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem ei tohiks kuidagi mõjutada toetusesaajate kohustust ja vastutust neid standardeid täita. Liikmesriigid peaksid ka tagama nõustamise ja kontrollide selge eristamise.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem peaks hõlmama vähemalt nõuetele vastavuse reguleerimisalasse kuuluvaid nõudeid ja standardeid. Kõnealune süsteem peaks samuti hõlmama nõudeid otsetoetustele, mida tuleb järgida seoses kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavadega, aga ka põllumajandusmaa säilitamisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu xxx määrusele (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused], millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad.
  Veel
  peaks nimetatud süsteem hõlmama teatavaid kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise, elurikkuse, veekaitse, looma- ja taimehaigustest teatamise ja innovatsiooni ning ka
  väikeste
  põllumajandusettevõtete majandustegevuse säästva arenguga seonduvaid elemente. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem peaks hõlmama vähemalt nõuetele vastavuse reguleerimisalasse kuuluvaid nõudeid ja standardeid. Kõnealune süsteem peaks samuti hõlmama nõudeid otsetoetustele, mida tuleb järgida seoses kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavadega, aga ka põllumajandusmaa säilitamisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu xxx määrusele (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused], millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad.
  Veel
  peaks nimetatud süsteem hõlmama teatavaid kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise, elurikkuse, veekaitse, looma- ja taimehaigustest teatamise ja innovatsiooni ning ka
  väikeste
  põllumajandusettevõtete majandustegevuse säästva arenguga seonduvaid elemente.

| (11) | Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem peaks hõlmama vähemalt nõuetele vastavuse reguleerimisalasse kuuluvaid nõudeid ja standardeid
  põllumajandusettevõtte tasandil
  . Kõnealune süsteem peaks samuti hõlmama nõudeid otsetoetustele, mida tuleb järgida seoses kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavadega, aga ka põllumajandusmaa säilitamisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusele (EL) nr .../2013 [otsetoetused], millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad.
  Lisaks
  peaks nimetatud süsteem hõlmama teatavaid kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise, elurikkuse, veekaitse, looma- ja taimehaigustest teatamise ja innovatsiooni ning ka põllumajandusettevõtete majandustegevuse
  keskkonnahoidlikkuse ja
  säästva arenguga seonduvaid elemente
  , sealhulgas põllumajandusettevõtete ajakohastamise, konkurentsivõime suurendamise, eri sektoritesse integreerimise, innovatsiooni ja turule orienteeritusega seotud tegevused ning ka tegevused raamatupidamisarvestuse, ettevõtluse ja majandusressursside säästva majandamisega seotud põhimõtete edendamiseks ja rakendamiseks
  .
  Lõpuks peaks liikmesriikidel olema võimalik lisada oma süsteemidesse põllumajandusettevõtete ülemineku ja nende majandustegevuse mitmekesistamise edendamine ning asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtt looduskatastroofide ning looma- ja taimehaigustega tegelemiseks, samuti nõustamine integreeritud tõrje ja kemikaalivabade alternatiivide kasutamises. |
| --- | --- |

(11)

Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem peaks hõlmama vähemalt nõuetele vastavuse reguleerimisalasse kuuluvaid nõudeid ja standardeid
  põllumajandusettevõtte tasandil
  . Kõnealune süsteem peaks samuti hõlmama nõudeid otsetoetustele, mida tuleb järgida seoses kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavadega, aga ka põllumajandusmaa säilitamisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusele (EL) nr .../2013 [otsetoetused], millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad.
  Lisaks
  peaks nimetatud süsteem hõlmama teatavaid kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise, elurikkuse, veekaitse, looma- ja taimehaigustest teatamise ja innovatsiooni ning ka põllumajandusettevõtete majandustegevuse
  keskkonnahoidlikkuse ja
  säästva arenguga seonduvaid elemente
  , sealhulgas põllumajandusettevõtete ajakohastamise, konkurentsivõime suurendamise, eri sektoritesse integreerimise, innovatsiooni ja turule orienteeritusega seotud tegevused ning ka tegevused raamatupidamisarvestuse, ettevõtluse ja majandusressursside säästva majandamisega seotud põhimõtete edendamiseks ja rakendamiseks
  .
  Lõpuks peaks liikmesriikidel olema võimalik lisada oma süsteemidesse põllumajandusettevõtete ülemineku ja nende majandustegevuse mitmekesistamise edendamine ning asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtt looduskatastroofide ning looma- ja taimehaigustega tegelemiseks, samuti nõustamine integreeritud tõrje ja kemikaalivabade alternatiivide kasutamises.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemiga liitumine peaks toetusesaajate jaoks olema vabatahtlik. Kõigil toetusesaajatel peaks isegi ÜPP raames toetust mitte saades olema lubatud süsteemis osaleda
  . Liikmesriigid võivad siiski kehtestada prioriteetsuskriteeriumid
  . Süsteemi iseloomu tõttu tuleks nõuandetegevuse käigus saadud teavet käsitada konfidentsiaalsena, välja arvatud liidu või liikmesriigi õigusaktide tõsise rikkumise korral. Süsteemi tõhususe tagamiseks peaksid nõustajad olema nõuetekohase kvalifikatsiooniga ja saama korrapäraselt koolitust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemiga liitumine peaks toetusesaajate jaoks olema vabatahtlik. Kõigil toetusesaajatel peaks isegi ÜPP raames toetust mitte saades olema lubatud süsteemis osaleda
  . Liikmesriigid võivad siiski kehtestada prioriteetsuskriteeriumid
  . Süsteemi iseloomu tõttu tuleks nõuandetegevuse käigus saadud teavet käsitada konfidentsiaalsena, välja arvatud liidu või liikmesriigi õigusaktide tõsise rikkumise korral. Süsteemi tõhususe tagamiseks peaksid nõustajad olema nõuetekohase kvalifikatsiooniga ja saama korrapäraselt koolitust.

| (12) | Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemiga liitumine peaks toetusesaajate jaoks olema vabatahtlik. Kõigil toetusesaajatel peaks isegi ÜPP raames toetust mitte saades olema lubatud süsteemis osaleda.
  Liikmesriikidel peaks olema võimalus määratleda keskkonna-, majandus- ja sotsiaalkriteeriumide alusel toetusesaajate kategooriad, kellel on eelisjuurdepääs põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemile
  . Süsteemi iseloomu tõttu tuleks nõuandetegevuse käigus saadud teavet käsitada konfidentsiaalsena, välja arvatud liidu või liikmesriigi õigusaktide tõsise rikkumise korral. Süsteemi tõhususe tagamiseks peaksid nõustajad olema nõuetekohase kvalifikatsiooniga ja saama korrapäraselt koolitust. |
| --- | --- |

(12)

Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemiga liitumine peaks toetusesaajate jaoks olema vabatahtlik. Kõigil toetusesaajatel peaks isegi ÜPP raames toetust mitte saades olema lubatud süsteemis osaleda.
  Liikmesriikidel peaks olema võimalus määratleda keskkonna-, majandus- ja sotsiaalkriteeriumide alusel toetusesaajate kategooriad, kellel on eelisjuurdepääs põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemile
  . Süsteemi iseloomu tõttu tuleks nõuandetegevuse käigus saadud teavet käsitada konfidentsiaalsena, välja arvatud liidu või liikmesriigi õigusaktide tõsise rikkumise korral. Süsteemi tõhususe tagamiseks peaksid nõustajad olema nõuetekohase kvalifikatsiooniga ja saama korrapäraselt koolitust.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | On oluline, et komisjon annaks liikmesriikide käsutusse akrediteeritud makseasutuste EAGFiga seotud kulude katmiseks vajalikud rahalised vahendid nende asutuste kulude hüvitamisena raamatupidamise alusel. Igakuiste maksetena saadavaid hüvitisi oodates tuleks liikmesriikidel koondada rahalisi vahendeid vastavalt oma akrediteeritud makseasutuste vajadustele. Liikmesriikide ja ÜPP rakendamisega seotud toetusesaajate personali- ja halduskulud
  on nende
  endi kanda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

On oluline, et komisjon annaks liikmesriikide käsutusse akrediteeritud makseasutuste EAGFiga seotud kulude katmiseks vajalikud rahalised vahendid nende asutuste kulude hüvitamisena raamatupidamise alusel. Igakuiste maksetena saadavaid hüvitisi oodates tuleks liikmesriikidel koondada rahalisi vahendeid vastavalt oma akrediteeritud makseasutuste vajadustele. Liikmesriikide ja ÜPP rakendamisega seotud toetusesaajate personali- ja halduskulud
  on nende
  endi kanda.

| (13) | On oluline, et komisjon annaks liikmesriikide käsutusse akrediteeritud makseasutuste EAGFiga seotud kulude katmiseks vajalikud rahalised vahendid nende asutuste kulude hüvitamisena raamatupidamise alusel. Igakuiste maksetena saadavaid hüvitisi oodates tuleks liikmesriikidel koondada rahalisi vahendeid vastavalt oma akrediteeritud makseasutuste vajadustele.
  Makseasutuste töö tõhustamiseks peaksid
  liikmesriikide ja ÜPP rakendamisega seotud toetusesaajate personali- ja halduskulud
  olema makseasutuste
  endi kanda. |
| --- | --- |

(13)

On oluline, et komisjon annaks liikmesriikide käsutusse akrediteeritud makseasutuste EAGFiga seotud kulude katmiseks vajalikud rahalised vahendid nende asutuste kulude hüvitamisena raamatupidamise alusel. Igakuiste maksetena saadavaid hüvitisi oodates tuleks liikmesriikidel koondada rahalisi vahendeid vastavalt oma akrediteeritud makseasutuste vajadustele.
  Makseasutuste töö tõhustamiseks peaksid
  liikmesriikide ja ÜPP rakendamisega seotud toetusesaajate personali- ja halduskulud
  olema makseasutuste
  endi kanda.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Agrometeoroloogilise süsteemi kasutamine ning satelliidifotode hankimine ja täiustamine peaks komisjonile tagama vahendid põllumajandusturgude juhtimiseks
  ning
  põllumajanduskulude järelevalve hõlbustamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Agrometeoroloogilise süsteemi kasutamine ning satelliidifotode hankimine ja täiustamine peaks komisjonile tagama vahendid põllumajandusturgude juhtimiseks
  ning
  põllumajanduskulude järelevalve hõlbustamiseks.

| (14) | Agrometeoroloogilise süsteemi kasutamine ning satelliidifotode hankimine ja täiustamine peaks komisjonile tagama vahendid põllumajandusturgude juhtimiseks, põllumajanduskulude järelevalve hõlbustamiseks
  ning selliste vahendite kasutuse jälgimiseks, millest põllumajandus sõltub (nt agrometsandussüsteemid), ning hindamiseks ja õigeaegse abi andmiseks loodusõnnetuste puhul
  . |
| --- | --- |

(14)

Agrometeoroloogilise süsteemi kasutamine ning satelliidifotode hankimine ja täiustamine peaks komisjonile tagama vahendid põllumajandusturgude juhtimiseks, põllumajanduskulude järelevalve hõlbustamiseks
  ning selliste vahendite kasutuse jälgimiseks, millest põllumajandus sõltub (nt agrometsandussüsteemid), ning hindamiseks ja õigeaegse abi andmiseks loodusõnnetuste puhul
  .

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Maaelu arengu programmide rahastamine liidu eelarvest toimub aastate peale jagatud osamaksete alusel. Selleks et võimaldada liikmesriikidele ligipääsu ettenähtud liidu fondidele kohe programmide rakendumisel, tuleb need fondid teha liikmesriikides kättesaadavaks. Seetõttu
  on vaja
  vastavalt piiratud eelmaksete
  süsteemi
  , et tagada regulaarne rahavoog, mis võimaldab teha programmide kohaselt toetusesaajatele makseid õigel ajal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Maaelu arengu programmide rahastamine liidu eelarvest toimub aastate peale jagatud osamaksete alusel. Selleks et võimaldada liikmesriikidele ligipääsu ettenähtud liidu fondidele kohe programmide rakendumisel, tuleb need fondid teha liikmesriikides kättesaadavaks. Seetõttu
  on vaja
  vastavalt piiratud eelmaksete
  süsteemi
  , et tagada regulaarne rahavoog, mis võimaldab teha programmide kohaselt toetusesaajatele makseid õigel ajal.

| (23) | Maaelu arengu programmide rahastamine liidu eelarvest toimub aastate peale jagatud osamaksete alusel. Selleks et võimaldada liikmesriikidele ligipääsu ettenähtud liidu fondidele kohe programmide rakendumisel, tuleb need fondid teha liikmesriikides kättesaadavaks. Seetõttu
  tuleks esmatähtsale kohale seada
  vastavalt piiratud eelmaksete
  süsteem
  , et tagada regulaarne rahavoog, mis võimaldab teha programmide kohaselt toetusesaajatele makseid õigel ajal. |
| --- | --- |

(23)

Maaelu arengu programmide rahastamine liidu eelarvest toimub aastate peale jagatud osamaksete alusel. Selleks et võimaldada liikmesriikidele ligipääsu ettenähtud liidu fondidele kohe programmide rakendumisel, tuleb need fondid teha liikmesriikides kättesaadavaks. Seetõttu
  tuleks esmatähtsale kohale seada
  vastavalt piiratud eelmaksete
  süsteem
  , et tagada regulaarne rahavoog, mis võimaldab teha programmide kohaselt toetusesaajatele makseid õigel ajal.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | Põllumajandusalaste sektoripõhiste õigusaktide kohaselt peavad liikmesriigid edastama kindlaksmääratud tähtaegade jooksul teabe teostatud kontrollide arvu ja nende tulemuste kohta. Vastavat kontrollistatistikat kasutatakse veamäära kindlakstegemiseks liikmesriigi tasandil ning üldisemalt EAGFi ja EAFRD haldamise kontrollimiseks. See on komisjonile tähtis allikas veendumaks fondide nõuetekohases haldamises ning oluline osa iga-aastasest kinnitavast avaldusest. Arvestades nimetatud statistilise teabe olulisust ja tagamaks, et liikmesriigid täidaksid teabe õigeaegse saatmise kohustust, on vaja takistada nõutavate andmete hilist esitamist viisil, mis on proportsionaalne andmete puudumise ulatusega. Seega tuleks kehtestada sätted, mille kohaselt võib komisjon peatada selle osa igakuistest või vahemaksetest, mille kohta ei ole asjakohast statistilist teavet saadetud õigel ajal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

Põllumajandusalaste sektoripõhiste õigusaktide kohaselt peavad liikmesriigid edastama kindlaksmääratud tähtaegade jooksul teabe teostatud kontrollide arvu ja nende tulemuste kohta. Vastavat kontrollistatistikat kasutatakse veamäära kindlakstegemiseks liikmesriigi tasandil ning üldisemalt EAGFi ja EAFRD haldamise kontrollimiseks. See on komisjonile tähtis allikas veendumaks fondide nõuetekohases haldamises ning oluline osa iga-aastasest kinnitavast avaldusest. Arvestades nimetatud statistilise teabe olulisust ja tagamaks, et liikmesriigid täidaksid teabe õigeaegse saatmise kohustust, on vaja takistada nõutavate andmete hilist esitamist viisil, mis on proportsionaalne andmete puudumise ulatusega. Seega tuleks kehtestada sätted, mille kohaselt võib komisjon peatada selle osa igakuistest või vahemaksetest, mille kohta ei ole asjakohast statistilist teavet saadetud õigel ajal.

| (27) | Põllumajandusalaste sektoripõhiste õigusaktide kohaselt peavad liikmesriigid edastama kindlaksmääratud tähtaegade jooksul teabe teostatud kontrollide arvu ja nende tulemuste kohta. Vastavat kontrollistatistikat kasutatakse veamäära kindlakstegemiseks liikmesriigi tasandil ning üldisemalt EAGFi ja EAFRD haldamise kontrollimiseks. See on komisjonile tähtis allikas veendumaks fondide nõuetekohases haldamises ning oluline osa iga-aastasest kinnitavast avaldusest. Arvestades nimetatud statistilise teabe olulisust ja tagamaks, et liikmesriigid täidaksid teabe õigeaegse saatmise kohustust, on vaja
  proportsionaalselt
  takistada nõutavate andmete hilist esitamist viisil, mis on proportsionaalne andmete puudumise ulatusega. Seega tuleks kehtestada sätted, mille kohaselt võib komisjon peatada selle osa igakuistest või vahemaksetest, mille kohta ei ole asjakohast statistilist teavet saadetud õigel ajal.
  Peatamist tuleks siiski ainult kasutada kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega juhul, kui viivitamisega seatakse ohtu iga-aastane eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus. |
| --- | --- |

(27)

Põllumajandusalaste sektoripõhiste õigusaktide kohaselt peavad liikmesriigid edastama kindlaksmääratud tähtaegade jooksul teabe teostatud kontrollide arvu ja nende tulemuste kohta. Vastavat kontrollistatistikat kasutatakse veamäära kindlakstegemiseks liikmesriigi tasandil ning üldisemalt EAGFi ja EAFRD haldamise kontrollimiseks. See on komisjonile tähtis allikas veendumaks fondide nõuetekohases haldamises ning oluline osa iga-aastasest kinnitavast avaldusest. Arvestades nimetatud statistilise teabe olulisust ja tagamaks, et liikmesriigid täidaksid teabe õigeaegse saatmise kohustust, on vaja
  proportsionaalselt
  takistada nõutavate andmete hilist esitamist viisil, mis on proportsionaalne andmete puudumise ulatusega. Seega tuleks kehtestada sätted, mille kohaselt võib komisjon peatada selle osa igakuistest või vahemaksetest, mille kohta ei ole asjakohast statistilist teavet saadetud õigel ajal.
  Peatamist tuleks siiski ainult kasutada kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega juhul, kui viivitamisega seatakse ohtu iga-aastane eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | ÜPP kohaste meetmete ja tegevuste rahastamine toimub osaliselt halduskoostöö raames. Liidu fondide usaldusväärse haldamise tagamiseks peaks komisjon kontrollima, kuidas maksete sooritamise eest vastutavad liikmesriikide asutused fonde haldavad. Tuleks kindlaks määrata komisjoni teostatava kontrolli laad ja täpsustada komisjoni
  vastutus
  eelarve täitmise küsimuses ning selgitada liikmesriikide koostöökohustusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

ÜPP kohaste meetmete ja tegevuste rahastamine toimub osaliselt halduskoostöö raames. Liidu fondide usaldusväärse haldamise tagamiseks peaks komisjon kontrollima, kuidas maksete sooritamise eest vastutavad liikmesriikide asutused fonde haldavad. Tuleks kindlaks määrata komisjoni teostatava kontrolli laad ja täpsustada komisjoni
  vastutus
  eelarve täitmise küsimuses ning selgitada liikmesriikide koostöökohustusi.

| (30) | ÜPP kohaste meetmete ja tegevuste rahastamine toimub osaliselt halduskoostöö raames. Liidu fondide usaldusväärse haldamise tagamiseks peaks komisjon
  vajalikul määral
  kontrollima, kuidas maksete sooritamise eest vastutavad liikmesriikide asutused fonde haldavad. Tuleks kindlaks määrata komisjoni teostatava kontrolli laad
  , üldeeskirjad
  ja
  põhimõtted, mida komisjon peab kontrollimisel järgima,
  täpsustada komisjoni
  vastutust
  eelarve täitmise küsimuses ning selgitada liikmesriikide koostöökohustusi. |
| --- | --- |

(30)

ÜPP kohaste meetmete ja tegevuste rahastamine toimub osaliselt halduskoostöö raames. Liidu fondide usaldusväärse haldamise tagamiseks peaks komisjon
  vajalikul määral
  kontrollima, kuidas maksete sooritamise eest vastutavad liikmesriikide asutused fonde haldavad. Tuleks kindlaks määrata komisjoni teostatava kontrolli laad
  , üldeeskirjad
  ja
  põhimõtted, mida komisjon peab kontrollimisel järgima,
  täpsustada komisjoni
  vastutust
  eelarve täitmise küsimuses ning selgitada liikmesriikide koostöökohustusi.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (31) | Selleks et komisjonil oleks võimalik täita oma kohustust kontrollida liidu kulude haldus- ja kontrollisüsteemide olemasolu ja nõuetekohast toimimist liikmesriikides
  ning piiramata seejuures liikmesriikide teostatavaid kontrolle
  , tuleb ette näha kontroll komisjoni delegeeritud isikute poolt ning nende isikute õigus paluda seejuures abi liikmesriikidelt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31)

Selleks et komisjonil oleks võimalik täita oma kohustust kontrollida liidu kulude haldus- ja kontrollisüsteemide olemasolu ja nõuetekohast toimimist liikmesriikides
  ning piiramata seejuures liikmesriikide teostatavaid kontrolle
  , tuleb ette näha kontroll komisjoni delegeeritud isikute poolt ning nende isikute õigus paluda seejuures abi liikmesriikidelt.

| (31) | Selleks et komisjonil oleks võimalik täita oma kohustust kontrollida liidu kulude haldus- ja kontrollisüsteemide olemasolu ja nõuetekohast toimimist liikmesriikides, tuleb ette näha kontroll komisjoni delegeeritud isikute poolt ning nende isikute õigus paluda seejuures abi liikmesriikidelt.
  Kõnealuste riigisiseste sätete puhul tuleb võtta arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, liikmesriigi kontrolli- ja juhtimissüsteemide usaldusväärsust ja ning liikmesriikide kontrolliorganite tegevuse üldist tulemuslikkust komisjoni teostatavate kontrollide puhul. |
| --- | --- |

(31)

Selleks et komisjonil oleks võimalik täita oma kohustust kontrollida liidu kulude haldus- ja kontrollisüsteemide olemasolu ja nõuetekohast toimimist liikmesriikides, tuleb ette näha kontroll komisjoni delegeeritud isikute poolt ning nende isikute õigus paluda seejuures abi liikmesriikidelt.
  Kõnealuste riigisiseste sätete puhul tuleb võtta arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, liikmesriigi kontrolli- ja juhtimissüsteemide usaldusväärsust ja ning liikmesriikide kontrolliorganite tegevuse üldist tulemuslikkust komisjoni teostatavate kontrollide puhul.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 36

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (36) | Liikmesriikide rakendatavad sissenõudmismenetlused võivad sissenõudmise mitme aasta võrra edasi lükata, andmata selle eduka toimumise kohta mingit tagatist. Nende menetluste maksumus võib ka olla ebaproportsionaalne võrreldes makstud või makstavate summadega. Seetõttu tuleks teatavatel juhtudel lubada liikmesriikidel sissenõudmismenetlused lõpetada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(36)

Liikmesriikide rakendatavad sissenõudmismenetlused võivad sissenõudmise mitme aasta võrra edasi lükata, andmata selle eduka toimumise kohta mingit tagatist. Nende menetluste maksumus võib ka olla ebaproportsionaalne võrreldes makstud või makstavate summadega. Seetõttu tuleks teatavatel juhtudel lubada liikmesriikidel sissenõudmismenetlused lõpetada.

| (36) | Liikmesriikide rakendatavad sissenõudmismenetlused võivad sissenõudmise mitme aasta võrra edasi lükata, andmata selle eduka toimumise kohta mingit tagatist. Nende menetluste maksumus võib ka olla ebaproportsionaalne võrreldes makstud või makstavate summadega.
  Alusetult makstud summade, sealhulgas intresside sissenõudmise ülemmäär on väga madal ja summad tuleks sisse nõuda ainult juhul, kui see on kulutasuv.
  Seetõttu tuleks teatavatel juhtudel lubada liikmesriikidel sissenõudmismenetlused lõpetada. |
| --- | --- |

(36)

Liikmesriikide rakendatavad sissenõudmismenetlused võivad sissenõudmise mitme aasta võrra edasi lükata, andmata selle eduka toimumise kohta mingit tagatist. Nende menetluste maksumus võib ka olla ebaproportsionaalne võrreldes makstud või makstavate summadega.
  Alusetult makstud summade, sealhulgas intresside sissenõudmise ülemmäär on väga madal ja summad tuleks sisse nõuda ainult juhul, kui see on kulutasuv.
  Seetõttu tuleks teatavatel juhtudel lubada liikmesriikidel sissenõudmismenetlused lõpetada.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (37) | Liidu eelarve finantshuvide kaitsmiseks peaksid liikmesriigid vastu võtma meetmed, mis tagavad, et EAGFi ja EAFRD rahastatavad tehingud teostatakse korrektselt ka tegelikkuses. Lisaks peaksid liikmesriigid ennetama, tuvastama ja tõhusalt käsitlema kõiki toetusesaajate poolseid eeskirjade või kohustuste eiramisi. Selleks tuleks kohaldada nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37)

Liidu eelarve finantshuvide kaitsmiseks peaksid liikmesriigid vastu võtma meetmed, mis tagavad, et EAGFi ja EAFRD rahastatavad tehingud teostatakse korrektselt ka tegelikkuses. Lisaks peaksid liikmesriigid ennetama, tuvastama ja tõhusalt käsitlema kõiki toetusesaajate poolseid eeskirjade või kohustuste eiramisi. Selleks tuleks kohaldada nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta.

| (37) | Liidu eelarve finantshuvide kaitsmiseks peaksid liikmesriigid vastu võtma
  proportsionaalsed
  meetmed, mis tagavad, et EAGFi ja EAFRD rahastatavad tehingud teostatakse korrektselt ka tegelikkuses. Lisaks peaksid liikmesriigid ennetama, tuvastama ja tõhusalt käsitlema kõiki toetusesaajate poolseid eeskirjade või kohustuste eiramisi. Selleks tuleks kohaldada nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta.
  ELi poliitika prioriteetide ja eesmärkide sidususe tagamiseks tuleks ELi üldeelarve finantshuvide seisukohalt riskantseks lugeda ka ohud keskkonnale ja rahvatervisele, sest nendega seotud kulud muutuvad avaliku sektori, sealhulgas ELi kantavateks väliskuludeks. Teiste valdkondade lisakulude minimeerimine peaks tagama avaliku sektori kulutuste tõhususe. |
| --- | --- |

(37)

Liidu eelarve finantshuvide kaitsmiseks peaksid liikmesriigid vastu võtma
  proportsionaalsed
  meetmed, mis tagavad, et EAGFi ja EAFRD rahastatavad tehingud teostatakse korrektselt ka tegelikkuses. Lisaks peaksid liikmesriigid ennetama, tuvastama ja tõhusalt käsitlema kõiki toetusesaajate poolseid eeskirjade või kohustuste eiramisi. Selleks tuleks kohaldada nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta.
  ELi poliitika prioriteetide ja eesmärkide sidususe tagamiseks tuleks ELi üldeelarve finantshuvide seisukohalt riskantseks lugeda ka ohud keskkonnale ja rahvatervisele, sest nendega seotud kulud muutuvad avaliku sektori, sealhulgas ELi kantavateks väliskuludeks. Teiste valdkondade lisakulude minimeerimine peaks tagama avaliku sektori kulutuste tõhususe.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (37 a) | Lisaks määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 tuleks käesolevas määruses sätestada üksikasjalikumad sätted, mis käsitlevad rikkumisi ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas. Toetusesaajat, kes saab toetust ilma toetuskõlblikkuse kriteeriume või toetuse saamisega seotud kohustusi täitmata, tuleks käsitada seda soodustust valesti saanuna. Sellised soodustused tuleb vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artiklile 4 lõpetada. Et vältida toetuse saajate poolset nõuete täitmata jätmist, tuleks kohaldada halduskaristusi määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 5 tähenduses toetuse vähendamise või sellest ilmajätmise näol, eriti olukordades, kus asjasse puutuvad tahtlikud rikkumised või need, mida põhjustab hooletus. Kõnealused halduskaristused võivad mõjutada toetust, mille kõlblikkustingimused või -kohustused on täidetud. Siiski on oluline, et rikkumiste korral, mis on seotud määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] 2. peatüki III jaotisega, ei tohiks kõikide toetuse lõpetamiste ja vähendamiste summa ületada makset, millele osutatakse kõnealuses peatükis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37 a)

Lisaks määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 tuleks käesolevas määruses sätestada üksikasjalikumad sätted, mis käsitlevad rikkumisi ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas. Toetusesaajat, kes saab toetust ilma toetuskõlblikkuse kriteeriume või toetuse saamisega seotud kohustusi täitmata, tuleks käsitada seda soodustust valesti saanuna. Sellised soodustused tuleb vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artiklile 4 lõpetada. Et vältida toetuse saajate poolset nõuete täitmata jätmist, tuleks kohaldada halduskaristusi määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 5 tähenduses toetuse vähendamise või sellest ilmajätmise näol, eriti olukordades, kus asjasse puutuvad tahtlikud rikkumised või need, mida põhjustab hooletus. Kõnealused halduskaristused võivad mõjutada toetust, mille kõlblikkustingimused või -kohustused on täidetud. Siiski on oluline, et rikkumiste korral, mis on seotud määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] 2. peatüki III jaotisega, ei tohiks kõikide toetuse lõpetamiste ja vähendamiste summa ületada makset, millele osutatakse kõnealuses peatükis.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (38) | Erinevad põllumajandusalased sektoripõhised määrused hõlmavad kontrollide, maksete lõpetamise, maksete vähendamise või makse saajate hulgast väljaarvamise ning
  karistuste
  määramise üldpõhimõtetega seonduvaid sätteid. Need eeskirjad tuleks koondada horisontaalsel tasandil ühte raamistikku. See peaks hõlmama haldus- ja kohapealsete kontrollidega seonduvaid liikmesriikide kohustusi ning toetuse sissenõudmise, vähendamise ja toetuse saajate hulgast väljaarvamise eeskirju. Samuti tuleks kehtestada eeskirjad selliste kohustuste täitmise kontrolli suhtes, mis ei pruugi olla seotud toetuse maksmisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(38)

Erinevad põllumajandusalased sektoripõhised määrused hõlmavad kontrollide, maksete lõpetamise, maksete vähendamise või makse saajate hulgast väljaarvamise ning
  karistuste
  määramise üldpõhimõtetega seonduvaid sätteid. Need eeskirjad tuleks koondada horisontaalsel tasandil ühte raamistikku. See peaks hõlmama haldus- ja kohapealsete kontrollidega seonduvaid liikmesriikide kohustusi ning toetuse sissenõudmise, vähendamise ja toetuse saajate hulgast väljaarvamise eeskirju. Samuti tuleks kehtestada eeskirjad selliste kohustuste täitmise kontrolli suhtes, mis ei pruugi olla seotud toetuse maksmisega.

| (38) | Erinevad põllumajandusalased sektoripõhised määrused hõlmavad kontrollide, maksete lõpetamise, maksete vähendamise või makse saajate hulgast väljaarvamise ning
  proportsionaalsete halduskaristuste
  määramise üldpõhimõtetega seonduvaid sätteid. Need eeskirjad tuleks koondada horisontaalsel tasandil ühte raamistikku. See peaks hõlmama haldus- ja kohapealsete kontrollidega
  , sh nende üldpõhimõtete ja kohaldatavate kriteeriumidega
  seonduvaid liikmesriikide kohustusi ning toetuse sissenõudmise, vähendamise ja toetuse saajate hulgast väljaarvamise eeskirju. Samuti tuleks kehtestada eeskirjad selliste kohustuste täitmise kontrolli suhtes, mis ei pruugi olla seotud toetuse maksmisega.
  Ette on vaja näha tõhus stiimul liikmesriikide jaoks, et nad vähendaksid kohapealsete kontrollide arvu, kui veamäär on vastuvõetaval tasemel, ja paindlikkus asjaomaste liikmesriikide või piirkonna kohalike tavade alusel, et võimaldada põhjendatud erandeid põllumajanduslikel, ökoloogilistel või keskkonnaalastel põhjustel. |
| --- | --- |

(38)

Erinevad põllumajandusalased sektoripõhised määrused hõlmavad kontrollide, maksete lõpetamise, maksete vähendamise või makse saajate hulgast väljaarvamise ning
  proportsionaalsete halduskaristuste
  määramise üldpõhimõtetega seonduvaid sätteid. Need eeskirjad tuleks koondada horisontaalsel tasandil ühte raamistikku. See peaks hõlmama haldus- ja kohapealsete kontrollidega
  , sh nende üldpõhimõtete ja kohaldatavate kriteeriumidega
  seonduvaid liikmesriikide kohustusi ning toetuse sissenõudmise, vähendamise ja toetuse saajate hulgast väljaarvamise eeskirju. Samuti tuleks kehtestada eeskirjad selliste kohustuste täitmise kontrolli suhtes, mis ei pruugi olla seotud toetuse maksmisega.
  Ette on vaja näha tõhus stiimul liikmesriikide jaoks, et nad vähendaksid kohapealsete kontrollide arvu, kui veamäär on vastuvõetaval tasemel, ja paindlikkus asjaomaste liikmesriikide või piirkonna kohalike tavade alusel, et võimaldada põhjendatud erandeid põllumajanduslikel, ökoloogilistel või keskkonnaalastel põhjustel.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (38 a) | Kui ei ole tegemist pettusega, peaks õiglane põllumajandustootjate eeskirjade eiramise eest karistamise süsteem välistama mitmekordsed karistused ning käesoleva määruse kohaste haldustrahvide ja kriminaalseadustiku põhjal määratud kriminaalkaristuste samaaegse kohaldamise. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(38 a)

Kui ei ole tegemist pettusega, peaks õiglane põllumajandustootjate eeskirjade eiramise eest karistamise süsteem välistama mitmekordsed karistused ning käesoleva määruse kohaste haldustrahvide ja kriminaalseadustiku põhjal määratud kriminaalkaristuste samaaegse kohaldamise.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (38 b) | Haldustrahve, sealhulgas saadud toetuste tagasimaksmise kohustust ei tohiks põllumajandustootjale määrata asjaolude korral, mille üle tal puudub kontroll, ja eelkõige ettenägematute asjaolude korral. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(38 b)

Haldustrahve, sealhulgas saadud toetuste tagasimaksmise kohustust ei tohiks põllumajandustootjale määrata asjaolude korral, mille üle tal puudub kontroll, ja eelkõige ettenägematute asjaolude korral.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 41

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (41) | Tuleks säilitada ühtse süsteemi põhielemendid, eelkõige sätted, milles käsitletakse elektroonilist andmebaasi, põldude identifitseerimise süsteemi, toetuse- või maksetaotlusi ning toetusõiguste identifitseerimis- ja registreerimissüsteemi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(41)

Tuleks säilitada ühtse süsteemi põhielemendid, eelkõige sätted, milles käsitletakse elektroonilist andmebaasi, põldude identifitseerimise süsteemi, toetuse- või maksetaotlusi ning toetusõiguste identifitseerimis- ja registreerimissüsteemi.

| (41) | Tuleks säilitada ühtse süsteemi põhielemendid, eelkõige sätted, milles käsitletakse elektroonilist andmebaasi, põldude identifitseerimise süsteemi, toetuse- või maksetaotlusi ning toetusõiguste identifitseerimis- ja registreerimissüsteemi.
  Liikmesriigid peaksid nende süsteemide loomisel kasutama asjakohaselt tehnoloogiat, et vähendada halduskoormust ning tagada tõhusad ja tulemuslikud kontrollid. |
| --- | --- |

(41)

Tuleks säilitada ühtse süsteemi põhielemendid, eelkõige sätted, milles käsitletakse elektroonilist andmebaasi, põldude identifitseerimise süsteemi, toetuse- või maksetaotlusi ning toetusõiguste identifitseerimis- ja registreerimissüsteemi.
  Liikmesriigid peaksid nende süsteemide loomisel kasutama asjakohaselt tehnoloogiat, et vähendada halduskoormust ning tagada tõhusad ja tulemuslikud kontrollid.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 44

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (44) | Määruse (EÜ) nr 485/2008 kohaselt peavad liikmesriigid võtma vajalikke meetmeid tagamaks liidu eelarve finantshuvide tõhusa kaitse ja eriti selleks, et kontrollida EAGFi rahastatavate tegevuste õigsust ja nõuetele vastavust. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks asjakohased sätted koondada sama õigusakti alla. Seetõttu tuleks määrus (EÜ) nr 485/2008 kehtetuks tunnistada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(44)

Määruse (EÜ) nr 485/2008 kohaselt peavad liikmesriigid võtma vajalikke meetmeid tagamaks liidu eelarve finantshuvide tõhusa kaitse ja eriti selleks, et kontrollida EAGFi rahastatavate tegevuste õigsust ja nõuetele vastavust. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks asjakohased sätted koondada sama õigusakti alla. Seetõttu tuleks määrus (EÜ) nr 485/2008 kehtetuks tunnistada.

| (44) | Määruse (EÜ) nr 485/2008 kohaselt peavad liikmesriigid võtma vajalikke meetmeid tagamaks liidu eelarve finantshuvide tõhusa kaitse ja eriti selleks, et kontrollida EAGFi rahastatavate tegevuste õigsust ja nõuetele vastavust.
  Lihtsuse,
  selguse ja otstarbekuse huvides tuleks asjakohased sätted koondada sama õigusakti alla. Seetõttu tuleks määrus (EÜ) nr 485/2008 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(44)

Määruse (EÜ) nr 485/2008 kohaselt peavad liikmesriigid võtma vajalikke meetmeid tagamaks liidu eelarve finantshuvide tõhusa kaitse ja eriti selleks, et kontrollida EAGFi rahastatavate tegevuste õigsust ja nõuetele vastavust.
  Lihtsuse,
  selguse ja otstarbekuse huvides tuleks asjakohased sätted koondada sama õigusakti alla. Seetõttu tuleks määrus (EÜ) nr 485/2008 kehtetuks tunnistada.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 50

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (50) | Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/200125), mis asendati määrusega (EÜ) nr 73/2009, kehtestati põhimõte, mille kohaselt tuleks teatavate ÜPP toetuse täielik maksmine toetusesaajatele siduda maakasutuse, põllumajandustootmise ja põllumajandusliku tegevusega seotud eeskirjade järgimisega. Kõnealune põhimõte kajastus seejärel nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta)26 ning nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus))27. Selle nn „nõuetele vastavuse” süsteemi kohaselt peavad liikmesriigid kehtestama
  karistusi nagu
  ÜPP raames saadud toetuse
  vähendamine
  või selle saajate hulgast
  väljaarvamine
  kas täielikult või osaliselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(50)

Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/200125), mis asendati määrusega (EÜ) nr 73/2009, kehtestati põhimõte, mille kohaselt tuleks teatavate ÜPP toetuse täielik maksmine toetusesaajatele siduda maakasutuse, põllumajandustootmise ja põllumajandusliku tegevusega seotud eeskirjade järgimisega. Kõnealune põhimõte kajastus seejärel nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta)26 ning nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus))27. Selle nn „nõuetele vastavuse” süsteemi kohaselt peavad liikmesriigid kehtestama
  karistusi nagu
  ÜPP raames saadud toetuse
  vähendamine
  või selle saajate hulgast
  väljaarvamine
  kas täielikult või osaliselt.

| (50) | Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/200125), mis asendati määrusega (EÜ) nr 73/2009, kehtestati põhimõte, mille kohaselt tuleks teatavate ÜPP toetuse täielik maksmine toetusesaajatele siduda maakasutuse, põllumajandustootmise ja põllumajandusliku tegevusega seotud eeskirjade järgimisega. Kõnealune põhimõte kajastus seejärel nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta)26 ning nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus))27. Selle nn „nõuetele vastavuse” süsteemi kohaselt peavad liikmesriigid kehtestama
  halduskaristusi
  ÜPP raames saadud toetuse
  vähendamise
  või selle saajate hulgast kas täielikult või osaliselt
  väljaarvamise näol kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ning võttes arvesse nimetatud karistuste käesolevas määruses kehtestatud järkjärgulisuse üldpõhimõtet
  . |
| --- | --- |

(50)

Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/200125), mis asendati määrusega (EÜ) nr 73/2009, kehtestati põhimõte, mille kohaselt tuleks teatavate ÜPP toetuse täielik maksmine toetusesaajatele siduda maakasutuse, põllumajandustootmise ja põllumajandusliku tegevusega seotud eeskirjade järgimisega. Kõnealune põhimõte kajastus seejärel nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta)26 ning nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus))27. Selle nn „nõuetele vastavuse” süsteemi kohaselt peavad liikmesriigid kehtestama
  halduskaristusi
  ÜPP raames saadud toetuse
  vähendamise
  või selle saajate hulgast kas täielikult või osaliselt
  väljaarvamise näol kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ning võttes arvesse nimetatud karistuste käesolevas määruses kehtestatud järkjärgulisuse üldpõhimõtet
  .

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 53

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (53) | Selleks et kohustuslikud majandamisnõuded hakkaksid põllumajandusliku majapidamise tasandil toimima ja oleks tagatud põllumajandustootjate vajalikul määral võrdne kohtlemine, peavad liikmesriigid neid täiel määral rakendama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(53)

Selleks et kohustuslikud majandamisnõuded hakkaksid põllumajandusliku majapidamise tasandil toimima ja oleks tagatud põllumajandustootjate vajalikul määral võrdne kohtlemine, peavad liikmesriigid neid täiel määral rakendama.

| (53) | Selleks et kohustuslikud majandamisnõuded hakkaksid põllumajandusliku majapidamise tasandil toimima ja oleks tagatud põllumajandustootjate vajalikul määral võrdne kohtlemine, peavad liikmesriigid neid täiel määral rakendama.
  Komisjon peaks nõuete täitmise eesmärgil avaldama suunised loomade identifitseerimise ja registreerimise kohta, mis peaksid vajaduse korral tagama paindlikkuse põllumajandusliku majapidamise tasandil, et luua vajalik tasakaal õigusaktide eesmärkide kaitsmise ja proportsionaalsete halduskaristuste kohaldamise vahel ainult mittetäitmise korral, mis on toetusesaajatele omistatav vahetult ja ühemõtteliselt, eelkõige seoses kasutatava tehnoloogia korduva rikkega. |
| --- | --- |

(53)

Selleks et kohustuslikud majandamisnõuded hakkaksid põllumajandusliku majapidamise tasandil toimima ja oleks tagatud põllumajandustootjate vajalikul määral võrdne kohtlemine, peavad liikmesriigid neid täiel määral rakendama.
  Komisjon peaks nõuete täitmise eesmärgil avaldama suunised loomade identifitseerimise ja registreerimise kohta, mis peaksid vajaduse korral tagama paindlikkuse põllumajandusliku majapidamise tasandil, et luua vajalik tasakaal õigusaktide eesmärkide kaitsmise ja proportsionaalsete halduskaristuste kohaldamise vahel ainult mittetäitmise korral, mis on toetusesaajatele omistatav vahetult ja ühemõtteliselt, eelkõige seoses kasutatava tehnoloogia korduva rikkega.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 54

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (54) | Mis puutub Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, siis selle sätted on nõuetele vastavuse alusel kohaldatavad üksnes siis, kui kõik liikmesriigid on neid täielikult rakendanud, tuues eelkõige välja põllumajandustootjate selged kohustused. Kõnealuse direktiivi kohaselt hakatakse põllumajanduslike majapidamiste tasandi nõudeid kohaldama hiljemalt 1. jaanuarist 2013. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(54)

Mis puutub Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, siis selle sätted on nõuetele vastavuse alusel kohaldatavad üksnes siis, kui kõik liikmesriigid on neid täielikult rakendanud, tuues eelkõige välja põllumajandustootjate selged kohustused. Kõnealuse direktiivi kohaselt hakatakse põllumajanduslike majapidamiste tasandi nõudeid kohaldama hiljemalt 1. jaanuarist 2013.

välja jäetud

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 56

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (56) | Direktiivi 2000/60/EÜ artikli 22 kohaselt tunnistatakse nõukogu 17. detsembri 1979. aasta direktiiv 80/68/EMÜ (põhjavee kaitse kohta teatavatest ohtlikest ainetest lähtuva reostuse eest) 23. detsembril 2013 kehtetuks. Selleks et nõuetele vastavuse eeskirjad hõlmaksid jätkuvalt põhjavee kaitset, on kuni direktiivi 2000/60/EÜ hõlmamiseni nõuetele vastavusega asjakohane kohandada nõuetele vastavuse reguleerimisala ning määratleda heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise standard, mis hõlmaks direktiivi 80/68/EMÜ artiklite 4 ja 5 nõudeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(56)

Direktiivi 2000/60/EÜ artikli 22 kohaselt tunnistatakse nõukogu 17. detsembri 1979. aasta direktiiv 80/68/EMÜ (põhjavee kaitse kohta teatavatest ohtlikest ainetest lähtuva reostuse eest) 23. detsembril 2013 kehtetuks. Selleks et nõuetele vastavuse eeskirjad hõlmaksid jätkuvalt põhjavee kaitset, on kuni direktiivi 2000/60/EÜ hõlmamiseni nõuetele vastavusega asjakohane kohandada nõuetele vastavuse reguleerimisala ning määratleda heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise standard, mis hõlmaks direktiivi 80/68/EMÜ artiklite 4 ja 5 nõudeid.

välja jäetud

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 57

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (57) | Nõuetele vastavuse süsteem toob nii toetusesaajatele kui ka riigiasutustele kaasa teatavaid halduspiiranguid, kuna tuleb tagada arvestuse pidamine, kontrollide teostamine ja vajaduse korral karistuste kohaldamine. Kõnealused karistused peaksid olema proportsionaalsed, tõhusad ja hoiatavad. Kõnealused karistused ei tohiks piirata liidu või liikmesriigi õiguse muude sätete alusel kehtestatud muid karistusi. Järjepidevuse huvides on asjakohane koondada liidu asjakohased sätted ühe õigusakti alla. Määruse (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused] V jaotises osutatud väikepõllumajandustootjate kavas osalevate põllumajandustootjate puhul võidakse järeldada, et nõuetele vastavuse süsteemi kohaselt tehtavad pingutused ületavad kõnealuste põllumajandustootjate vastavas süsteemis hoidmise eeliseid. Lihtsustamise huvides tuleks kõnealused põllumajandustootjad seega nõuetele vastavuse süsteemist ja eelkõige selle kontrollisüsteemist välja jätta ning vabastada nad nõuetele vastavuse karistustest, mida võidakse kohaldada. Samas ei piira selline erand kohustust järgida sektoripõhiste õigusaktide kohaldatavaid sätteid ning võimalust saada kontrollitud ja kõnealuste õigusaktide kohaselt karistatud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(57)

Nõuetele vastavuse süsteem toob nii toetusesaajatele kui ka riigiasutustele kaasa teatavaid halduspiiranguid, kuna tuleb tagada arvestuse pidamine, kontrollide teostamine ja vajaduse korral karistuste kohaldamine. Kõnealused karistused peaksid olema proportsionaalsed, tõhusad ja hoiatavad. Kõnealused karistused ei tohiks piirata liidu või liikmesriigi õiguse muude sätete alusel kehtestatud muid karistusi. Järjepidevuse huvides on asjakohane koondada liidu asjakohased sätted ühe õigusakti alla. Määruse (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused] V jaotises osutatud väikepõllumajandustootjate kavas osalevate põllumajandustootjate puhul võidakse järeldada, et nõuetele vastavuse süsteemi kohaselt tehtavad pingutused ületavad kõnealuste põllumajandustootjate vastavas süsteemis hoidmise eeliseid. Lihtsustamise huvides tuleks kõnealused põllumajandustootjad seega nõuetele vastavuse süsteemist ja eelkõige selle kontrollisüsteemist välja jätta ning vabastada nad nõuetele vastavuse karistustest, mida võidakse kohaldada. Samas ei piira selline erand kohustust järgida sektoripõhiste õigusaktide kohaldatavaid sätteid ning võimalust saada kontrollitud ja kõnealuste õigusaktide kohaselt karistatud.

| (57) | Nõuetele vastavuse süsteem toob nii toetusesaajatele kui ka riigiasutustele kaasa teatavaid halduspiiranguid, kuna tuleb tagada arvestuse pidamine, kontrollide teostamine ja vajaduse korral karistuste kohaldamine. Kõnealused karistused peaksid olema proportsionaalsed, tõhusad ja hoiatavad. Kõnealused karistused ei tohiks piirata liidu või liikmesriigi õiguse muude sätete alusel kehtestatud muid karistusi. Järjepidevuse huvides on asjakohane koondada liidu asjakohased sätted ühe õigusakti alla. Määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] V jaotises osutatud väikepõllumajandustootjate kavas osalevate põllumajandustootjate puhul võidakse järeldada, et nõuetele vastavuse süsteemi kohaselt tehtavad pingutused ületavad kõnealuste põllumajandustootjate vastavas süsteemis hoidmise eeliseid. Lihtsustamise huvides tuleks kõnealused põllumajandustootjad seega nõuetele vastavuse süsteemist ja eelkõige selle kontrollisüsteemist välja jätta ning vabastada nad nõuetele vastavuse karistustest, mida võidakse kohaldada. Samas ei piira selline erand kohustust järgida sektoripõhiste õigusaktide kohaldatavaid sätteid ning võimalust saada kontrollitud ja kõnealuste õigusaktide kohaselt karistatud.
  Nõuetele vastavuse kontrollimisel avastatud väiksemaid mittetahtlike rikkumisi ei tohiks karistada. Karistamise asemel tuleks teha hoiatus ja kontrollida hoiatuse järgimist järgmise kontrolli ajal. |
| --- | --- |

(57)

Nõuetele vastavuse süsteem toob nii toetusesaajatele kui ka riigiasutustele kaasa teatavaid halduspiiranguid, kuna tuleb tagada arvestuse pidamine, kontrollide teostamine ja vajaduse korral karistuste kohaldamine. Kõnealused karistused peaksid olema proportsionaalsed, tõhusad ja hoiatavad. Kõnealused karistused ei tohiks piirata liidu või liikmesriigi õiguse muude sätete alusel kehtestatud muid karistusi. Järjepidevuse huvides on asjakohane koondada liidu asjakohased sätted ühe õigusakti alla. Määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] V jaotises osutatud väikepõllumajandustootjate kavas osalevate põllumajandustootjate puhul võidakse järeldada, et nõuetele vastavuse süsteemi kohaselt tehtavad pingutused ületavad kõnealuste põllumajandustootjate vastavas süsteemis hoidmise eeliseid. Lihtsustamise huvides tuleks kõnealused põllumajandustootjad seega nõuetele vastavuse süsteemist ja eelkõige selle kontrollisüsteemist välja jätta ning vabastada nad nõuetele vastavuse karistustest, mida võidakse kohaldada. Samas ei piira selline erand kohustust järgida sektoripõhiste õigusaktide kohaldatavaid sätteid ning võimalust saada kontrollitud ja kõnealuste õigusaktide kohaselt karistatud.
  Nõuetele vastavuse kontrollimisel avastatud väiksemaid mittetahtlike rikkumisi ei tohiks karistada. Karistamise asemel tuleks teha hoiatus ja kontrollida hoiatuse järgimist järgmise kontrolli ajal.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 60

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (60) | Nõuetele vastavuse sätete tõhusaks rakendamiseks tuleb kontrollida, kas toetusesaajad täidavad oma kohustusi. Juhul kui liikmesriik otsustab kasutada võimalust jätta vähendamine või väljaarvamine kohaldamata, kui asjaomane summa on alla 100 euro, tuleb pädeval kontrolliasutusel järgneval aastal toetusesaajate valimi puhul kontrollida, et tuvastatud mittevastavus on parandatud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(60)

Nõuetele vastavuse sätete tõhusaks rakendamiseks tuleb kontrollida, kas toetusesaajad täidavad oma kohustusi. Juhul kui liikmesriik otsustab kasutada võimalust jätta vähendamine või väljaarvamine kohaldamata, kui asjaomane summa on alla 100 euro, tuleb pädeval kontrolliasutusel järgneval aastal toetusesaajate valimi puhul kontrollida, et tuvastatud mittevastavus on parandatud.

| (60) | Nõuetele vastavuse sätete tõhusaks rakendamiseks tuleb kontrollida, kas toetusesaajad täidavad oma kohustusi. Juhul kui liikmesriik otsustab kasutada võimalust jätta vähendamine või väljaarvamine kohaldamata, kui asjaomane summa on alla 100 euro, tuleb pädeval kontrolliasutusel järgneval aastal toetusesaajate valimi puhul kontrollida, et tuvastatud mittevastavus on parandatud.
  Liikmesriigid võivad luua ka varajase hoiatamise süsteemi, mida kohaldatakse kergemate esmakordsete nõuete mittetäitmise juhtude korral, et saavutada nõuetele vastavuse süsteemi parem vastuvõtmine põllumajanduskogukondades ja kaasata põllumajandustootjad paremini nõuete rakendamisse. Süsteem peaks hõlmama kirja vormis esitatavaid hoiatusi, millele järgnevad asjaomase toetusesaaja parandusmeetmed ja liikmesriigipoolne kontroll järgneval aastal. |
| --- | --- |

(60)

Nõuetele vastavuse sätete tõhusaks rakendamiseks tuleb kontrollida, kas toetusesaajad täidavad oma kohustusi. Juhul kui liikmesriik otsustab kasutada võimalust jätta vähendamine või väljaarvamine kohaldamata, kui asjaomane summa on alla 100 euro, tuleb pädeval kontrolliasutusel järgneval aastal toetusesaajate valimi puhul kontrollida, et tuvastatud mittevastavus on parandatud.
  Liikmesriigid võivad luua ka varajase hoiatamise süsteemi, mida kohaldatakse kergemate esmakordsete nõuete mittetäitmise juhtude korral, et saavutada nõuetele vastavuse süsteemi parem vastuvõtmine põllumajanduskogukondades ja kaasata põllumajandustootjad paremini nõuete rakendamisse. Süsteem peaks hõlmama kirja vormis esitatavaid hoiatusi, millele järgnevad asjaomase toetusesaaja parandusmeetmed ja liikmesriigipoolne kontroll järgneval aastal.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 68

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (68) | Iga ÜPP raames võetava meetme üle tuleks teostada järelevalvet ning seda hinnata meetme kvaliteedi tõstmiseks ja selle edusammude tõendamiseks. Sellega seoses tuleks kindlaks määrata näitajate loetelu ning komisjoni peaks poliitika eesmärkidega seoses hindama ÜPP poliitika mõju. Komisjon peaks kehtestama ühise järelevalve- ja hindamisraamistiku, millega muu hulgas tagatakse asjakohase teabe, sealhulgas liikmesriikidelt pärineva teabe õigeaegne kättesaadavus. Seda tehes peaks komisjon võtma arvesse andmevajadust ning võimalike andmeallikate vahelist sünergiat. Lisaks märgiti komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve – II osa”, et liidu üldeelarve kliimaga seonduvaid kulusid tuleks suurendada vähemalt 20 %-le, haarates sellesse eri poliitikavaldkondi. Seetõttu peaks komisjon olema suuteline hindama ÜPP raames antava liidu toetuse mõju kliimaeesmärkidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(68)

Iga ÜPP raames võetava meetme üle tuleks teostada järelevalvet ning seda hinnata meetme kvaliteedi tõstmiseks ja selle edusammude tõendamiseks. Sellega seoses tuleks kindlaks määrata näitajate loetelu ning komisjoni peaks poliitika eesmärkidega seoses hindama ÜPP poliitika mõju. Komisjon peaks kehtestama ühise järelevalve- ja hindamisraamistiku, millega muu hulgas tagatakse asjakohase teabe, sealhulgas liikmesriikidelt pärineva teabe õigeaegne kättesaadavus. Seda tehes peaks komisjon võtma arvesse andmevajadust ning võimalike andmeallikate vahelist sünergiat. Lisaks märgiti komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve – II osa”, et liidu üldeelarve kliimaga seonduvaid kulusid tuleks suurendada vähemalt 20 %-le, haarates sellesse eri poliitikavaldkondi. Seetõttu peaks komisjon olema suuteline hindama ÜPP raames antava liidu toetuse mõju kliimaeesmärkidele.

| (68) | Iga ÜPP raames võetava meetme üle tuleks teostada järelevalvet ning seda hinnata meetme kvaliteedi tõstmiseks ja selle edusammude tõendamiseks. Sellega seoses tuleks kindlaks määrata näitajate loetelu ning komisjoni peaks poliitika eesmärkidega seoses hindama ÜPP poliitika mõju. Komisjon peaks kehtestama ühise järelevalve- ja hindamisraamistiku, millega muu hulgas tagatakse asjakohase teabe, sealhulgas liikmesriikidelt pärineva teabe õigeaegne kättesaadavus. Seda tehes peaks komisjon võtma arvesse andmevajadust ning võimalike andmeallikate vahelist sünergiat
  ning võimalikult suurel määral kasutama juba olemasolevaid andmeallikaid
  . Lisaks
  peab järelevalve- ja kontrolliraamistiku puhul arvesse võtma ja nõuetekohaselt järgima ÜPP ülesehitust, sest II samba järelevalve- ja hindamisraamistikku ei ole võimalik üle kanda I sambale, eelkõige seetõttu, et I samba puhul on tänu võrdlemisi ühtselt väljatöötatud meetmetele võimalik saavutada sünergilist toimet. Seda tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta. Lisaks
  märgiti komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve – II osa”, et liidu üldeelarve kliimaga seonduvaid kulusid tuleks suurendada vähemalt 20 %-le, haarates sellesse eri poliitikavaldkondi. Seetõttu peaks komisjon olema suuteline hindama ÜPP raames antava liidu toetuse mõju kliimaeesmärkidele. |
| --- | --- |

(68)

Iga ÜPP raames võetava meetme üle tuleks teostada järelevalvet ning seda hinnata meetme kvaliteedi tõstmiseks ja selle edusammude tõendamiseks. Sellega seoses tuleks kindlaks määrata näitajate loetelu ning komisjoni peaks poliitika eesmärkidega seoses hindama ÜPP poliitika mõju. Komisjon peaks kehtestama ühise järelevalve- ja hindamisraamistiku, millega muu hulgas tagatakse asjakohase teabe, sealhulgas liikmesriikidelt pärineva teabe õigeaegne kättesaadavus. Seda tehes peaks komisjon võtma arvesse andmevajadust ning võimalike andmeallikate vahelist sünergiat
  ning võimalikult suurel määral kasutama juba olemasolevaid andmeallikaid
  . Lisaks
  peab järelevalve- ja kontrolliraamistiku puhul arvesse võtma ja nõuetekohaselt järgima ÜPP ülesehitust, sest II samba järelevalve- ja hindamisraamistikku ei ole võimalik üle kanda I sambale, eelkõige seetõttu, et I samba puhul on tänu võrdlemisi ühtselt väljatöötatud meetmetele võimalik saavutada sünergilist toimet. Seda tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta. Lisaks
  märgiti komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve – II osa”, et liidu üldeelarve kliimaga seonduvaid kulusid tuleks suurendada vähemalt 20 %-le, haarates sellesse eri poliitikavaldkondi. Seetõttu peaks komisjon olema suuteline hindama ÜPP raames antava liidu toetuse mõju kliimaeesmärkidele.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 70c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (70c) | Kohus ei vaidlustanud oma otsuses eesmärgi – tugevdada avalikkuse kontrolli EAGFist ja EAFRDst saadud raha kasutamise üle – õiguspärasust.
  Seda eesmärki tuleks analüüsida uue finantsjuhtimis- ja kontrolliraamistiku alusel, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014. Kõnealuse raamistikuga seoses ei saa riiklike haldusasutuste tehtav kontroll olla ammendav ning peaaegu kõigi kavade puhul saab kohapeal kontrollida vaid piiratud osa kogumist. Kehtivatest minimaalsetest kontrollimääradest suuremate määrade kehtestamine tekitaks riigiasutustele täiendavat finants- ja halduskoormust ning see ei oleks antud juhul kulutõhus. Lisaks on uue raamistikuga nähtud ette, et liikmesriigid võivad teatavatel tingimustel vähendada kohalpealsete kontrollide arvu. Sellega seoses tugevdab põllumajandusfondide toetusesaajate nimede avaldamine avalikkuse kontrolli kõnealuste fondide kasutamise üle ning on seepärast kasulik täiendus haldus- ja kontrolliraamistikule, mida on vaja liidu finantshuvide piisava kaitsetaseme tagamiseks. Riigiasutustel peaks liidu fondide rakendamise haldusmenetlusi lihtsustavate ja halduskulusid vähendavate uute eeskirjade kohaldamisel olema võimalik toetuda avalikkuse kontrollile, eelkõige selle ennetava ja hoiatava mõju kaudu pettuse ning riiklike vahendite mis tahes väärkasutuse suhtes, takistades toetusesaajatel õigusvastaselt käituda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(70c)

Kohus ei vaidlustanud oma otsuses eesmärgi – tugevdada avalikkuse kontrolli EAGFist ja EAFRDst saadud raha kasutamise üle – õiguspärasust.
  Seda eesmärki tuleks analüüsida uue finantsjuhtimis- ja kontrolliraamistiku alusel, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014. Kõnealuse raamistikuga seoses ei saa riiklike haldusasutuste tehtav kontroll olla ammendav ning peaaegu kõigi kavade puhul saab kohapeal kontrollida vaid piiratud osa kogumist. Kehtivatest minimaalsetest kontrollimääradest suuremate määrade kehtestamine tekitaks riigiasutustele täiendavat finants- ja halduskoormust ning see ei oleks antud juhul kulutõhus. Lisaks on uue raamistikuga nähtud ette, et liikmesriigid võivad teatavatel tingimustel vähendada kohalpealsete kontrollide arvu. Sellega seoses tugevdab põllumajandusfondide toetusesaajate nimede avaldamine avalikkuse kontrolli kõnealuste fondide kasutamise üle ning on seepärast kasulik täiendus haldus- ja kontrolliraamistikule, mida on vaja liidu finantshuvide piisava kaitsetaseme tagamiseks. Riigiasutustel peaks liidu fondide rakendamise haldusmenetlusi lihtsustavate ja halduskulusid vähendavate uute eeskirjade kohaldamisel olema võimalik toetuda avalikkuse kontrollile, eelkõige selle ennetava ja hoiatava mõju kaudu pettuse ning riiklike vahendite mis tahes väärkasutuse suhtes, takistades toetusesaajatel õigusvastaselt käituda.

| (70c) | Kohus ei vaidlustanud oma otsuses eesmärgi – tugevdada avalikkuse kontrolli EAGFist ja EAFRDst saadud raha kasutamise üle – õiguspärasust. |
| --- | --- |

(70c)

Kohus ei vaidlustanud oma otsuses eesmärgi – tugevdada avalikkuse kontrolli EAGFist ja EAFRDst saadud raha kasutamise üle – õiguspärasust.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 70d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (70d) | EAGFist ja EAFRDst saadud raha kasutamise üle tehtava avalikkuse kontrolli eesmärki, mille poole püüeldakse toetusesaajate andmete avaldamisega, saab saavutada üksnes selliselt, et tagatakse avaldatava teabe teatav tase. Kõnealune teave peaks hõlmama
  toetusesaaja isikuandmeid,
  toetuse summat
  ja seda, millisest fondist toetus saadi,
  ning asjaomase meetme eesmärki ja laadi.
  Kõnealune teave
  tuleks
  avaldada sellisel viisil, mis piiraks vähemal määral
  toetusesaajate õigust eraelu puutumatusele üldiselt ning täpsemalt isikuandmete kaitsele, mis on Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8 tunnustatud õigused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(70d)

EAGFist ja EAFRDst saadud raha kasutamise üle tehtava avalikkuse kontrolli eesmärki, mille poole püüeldakse toetusesaajate andmete avaldamisega, saab saavutada üksnes selliselt, et tagatakse avaldatava teabe teatav tase. Kõnealune teave peaks hõlmama
  toetusesaaja isikuandmeid,
  toetuse summat
  ja seda, millisest fondist toetus saadi,
  ning asjaomase meetme eesmärki ja laadi.
  Kõnealune teave
  tuleks
  avaldada sellisel viisil, mis piiraks vähemal määral
  toetusesaajate õigust eraelu puutumatusele üldiselt ning täpsemalt isikuandmete kaitsele, mis on Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8 tunnustatud õigused.

| (70d) | EAGFist ja EAFRDst saadud raha kasutamise üle tehtava avalikkuse kontrolli eesmärki, mille poole püüeldakse toetusesaajate andmete avaldamisega, saab saavutada üksnes selliselt, et tagatakse avaldatava teabe teatav tase. Kõnealune teave peaks hõlmama
  igast fondist saadud
  toetuse summat ning asjaomase meetme eesmärki ja laadi.
  ÜPP raames antavate toetuste territoriaalsest jaotusest õige ülevaate saamiseks
  tuleks
  anda samuti teavet nende ettevõtete asukoha kohta, kelle suhtes nimetatud meetmeid kohaldatakse. Tuleb kaitsta
  toetusesaajate õigust eraelu puutumatusele üldiselt ning täpsemalt isikuandmete kaitsele, mis on Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8 tunnustatud õigused. |
| --- | --- |

(70d)

EAGFist ja EAFRDst saadud raha kasutamise üle tehtava avalikkuse kontrolli eesmärki, mille poole püüeldakse toetusesaajate andmete avaldamisega, saab saavutada üksnes selliselt, et tagatakse avaldatava teabe teatav tase. Kõnealune teave peaks hõlmama
  igast fondist saadud
  toetuse summat ning asjaomase meetme eesmärki ja laadi.
  ÜPP raames antavate toetuste territoriaalsest jaotusest õige ülevaate saamiseks
  tuleks
  anda samuti teavet nende ettevõtete asukoha kohta, kelle suhtes nimetatud meetmeid kohaldatakse. Tuleb kaitsta
  toetusesaajate õigust eraelu puutumatusele üldiselt ning täpsemalt isikuandmete kaitsele, mis on Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8 tunnustatud õigused.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 70f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (70 f) | Selleks et jälgida tasakaalu ühelt poolt EAGFist ja EAFRDst saadud raha kasutamise üle tehtava avalikkuse kontrolliga seotud taotletava eesmärgi ja teiselt poolt üldiselt toetusesaajate eraelu puutumatust käsitleva õiguse ning isikuandmete kaitse vahel, tuleks võtta arvesse abi tähtsust. Pärast ulatuslikku analüüsi ja sidusrühmadega konsulteerimist ilmnes, et sellise avaldamise tõhustamiseks ning toetusesaajate õiguste riive piiramiseks tuleks saadud toetussumma suhtes kehtestada lävend, millest vähem toetust saanud isiku nime ei avaldata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(70 f)

Selleks et jälgida tasakaalu ühelt poolt EAGFist ja EAFRDst saadud raha kasutamise üle tehtava avalikkuse kontrolliga seotud taotletava eesmärgi ja teiselt poolt üldiselt toetusesaajate eraelu puutumatust käsitleva õiguse ning isikuandmete kaitse vahel, tuleks võtta arvesse abi tähtsust. Pärast ulatuslikku analüüsi ja sidusrühmadega konsulteerimist ilmnes, et sellise avaldamise tõhustamiseks ning toetusesaajate õiguste riive piiramiseks tuleks saadud toetussumma suhtes kehtestada lävend, millest vähem toetust saanud isiku nime ei avaldata.

välja jäetud

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 70 g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (70 g) | Lävend peaks kajastama ÜPP raamistikus kehtestatud toetuskavade taset ja põhinema sellel. Kuna liikmesriikide põllumajanduse struktuurid varieeruvad märkimisväärselt ning need võivad märgatavalt erineda liidu keskmise põllumajandusettevõtte struktuurist, tuleks lubada liikmesriikidel kohaldada nende konkreetset olukorda kajastavaid minimaalseid künniseid. Määruses xxx/xxx [otsetoetused] on sätestatud lihtne ja konkreetne kava väikeste põllumajandusettevõtete jaoks. Kõnealuse määruse artikliga 49 on kehtestatud toetussumma arvutamise kriteeriumid. Järjepidevuse huvides tuleks neid kriteeriume seoses toetusesaaja nime avaldamisega kasutada konkreetse lävendi kindlaksmääramisel liikmesriikide kaupa. Allapoole teatavat lävendit tuleks avaldada kogu asjaomane teave, välja arvatud toetusesaaja nimi, et anda maksumaksjale tõepärane pilt ÜPPst. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(70 g)

Lävend peaks kajastama ÜPP raamistikus kehtestatud toetuskavade taset ja põhinema sellel. Kuna liikmesriikide põllumajanduse struktuurid varieeruvad märkimisväärselt ning need võivad märgatavalt erineda liidu keskmise põllumajandusettevõtte struktuurist, tuleks lubada liikmesriikidel kohaldada nende konkreetset olukorda kajastavaid minimaalseid künniseid. Määruses xxx/xxx [otsetoetused] on sätestatud lihtne ja konkreetne kava väikeste põllumajandusettevõtete jaoks. Kõnealuse määruse artikliga 49 on kehtestatud toetussumma arvutamise kriteeriumid. Järjepidevuse huvides tuleks neid kriteeriume seoses toetusesaaja nime avaldamisega kasutada konkreetse lävendi kindlaksmääramisel liikmesriikide kaupa. Allapoole teatavat lävendit tuleks avaldada kogu asjaomane teave, välja arvatud toetusesaaja nimi, et anda maksumaksjale tõepärane pilt ÜPPst.

välja jäetud

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 70h

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (70h) | Lisaks suurendab sellise teabe avaldamine liidu rahaliste vahendite kasutamise läbipaistvust ÜPP raames ning see aitab kõnealust poliitikat muuta nähtavamaks ja mõistetavamaks. Teabe avaldamine võimaldab kodanikel osaleda rohkem otsustamisprotsessis ja see tagab juhtorganitele suurema legitiimsuse ning tulemuslikkuse ja suurema vastutuse kodanike ees. Samuti saavad kohalikud inimesed näha, milliseid avalikke hüvesid põllumajanduses pakutakse ning seeläbi toetatakse riigitoetuse õiguspärasust põllumajandussektoris. Lisaks suurendatakse põllumajandustootjate isiklikku vastutust saadud riiklike vahendite kasutamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(70h)

Lisaks suurendab sellise teabe avaldamine liidu rahaliste vahendite kasutamise läbipaistvust ÜPP raames ning see aitab kõnealust poliitikat muuta nähtavamaks ja mõistetavamaks. Teabe avaldamine võimaldab kodanikel osaleda rohkem otsustamisprotsessis ja see tagab juhtorganitele suurema legitiimsuse ning tulemuslikkuse ja suurema vastutuse kodanike ees. Samuti saavad kohalikud inimesed näha, milliseid avalikke hüvesid põllumajanduses pakutakse ning seeläbi toetatakse riigitoetuse õiguspärasust põllumajandussektoris. Lisaks suurendatakse põllumajandustootjate isiklikku vastutust saadud riiklike vahendite kasutamisel.

| (70h) | Lisaks suurendab sellise teabe avaldamine liidu rahaliste vahendite kasutamise läbipaistvust ÜPP raames ning see aitab kõnealust poliitikat muuta nähtavamaks ja mõistetavamaks.
  Selle eesmärgi saavutamiseks ka teistes Euroopa Liidu poliitikavaldkondades tuleks kehtestada sarnased eeskirjad ka teistest ELi fondidest (ERF, ESF ja EKF) toetuse saajate suhtes.
  Teabe avaldamine võimaldab kodanikel osaleda rohkem otsustamisprotsessis ja see tagab juhtorganitele suurema legitiimsuse ning tulemuslikkuse ja suurema vastutuse kodanike ees. Samuti saavad kohalikud inimesed näha, milliseid avalikke hüvesid põllumajanduses pakutakse ning seeläbi toetatakse riigitoetuse õiguspärasust põllumajandussektoris. Lisaks suurendatakse põllumajandustootjate isiklikku vastutust saadud riiklike vahendite kasutamisel. |
| --- | --- |

(70h)

Lisaks suurendab sellise teabe avaldamine liidu rahaliste vahendite kasutamise läbipaistvust ÜPP raames ning see aitab kõnealust poliitikat muuta nähtavamaks ja mõistetavamaks.
  Selle eesmärgi saavutamiseks ka teistes Euroopa Liidu poliitikavaldkondades tuleks kehtestada sarnased eeskirjad ka teistest ELi fondidest (ERF, ESF ja EKF) toetuse saajate suhtes.
  Teabe avaldamine võimaldab kodanikel osaleda rohkem otsustamisprotsessis ja see tagab juhtorganitele suurema legitiimsuse ning tulemuslikkuse ja suurema vastutuse kodanike ees. Samuti saavad kohalikud inimesed näha, milliseid avalikke hüvesid põllumajanduses pakutakse ning seeläbi toetatakse riigitoetuse õiguspärasust põllumajandussektoris. Lisaks suurendatakse põllumajandustootjate isiklikku vastutust saadud riiklike vahendite kasutamisel.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused] artiklis 4 määratletud mõisteid „põllumajandustootja”, „põllumajanduslik tegevus”, „põllumajandusmaa”
  ja „põllumajanduslik majapidamine”, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti
  . | 1.   Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] artiklis 4 määratletud mõisteid „põllumajandustootja”, „põllumajanduslik tegevus”
  ja
  „põllumajandusmaa”. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused] artiklis 4 määratletud mõisteid „põllumajandustootja”, „põllumajanduslik tegevus”, „põllumajandusmaa”
  ja „põllumajanduslik majapidamine”, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti
  .

1.   Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] artiklis 4 määratletud mõisteid „põllumajandustootja”, „põllumajanduslik tegevus”
  ja
  „põllumajandusmaa”.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Välja arvatud VI jaotise tähenduses, kohaldatakse käesoleva määruse tähenduses „põllumajandusliku majapidamise” määratlust, mis on sätestatud määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] artiklis 4.. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Välja arvatud VI jaotise tähenduses, kohaldatakse käesoleva määruse tähenduses „põllumajandusliku majapidamise” määratlust, mis on sätestatud määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] artiklis 4..

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Käesoleva määruse tähenduses on „põllumajandusalased sektoripõhised õigusaktid” mis tahes kohaldatavad õigusaktid, mis on vastu võetud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 alusel ühise põllumajanduspoliitika raames, ja vajaduse korral mis tahes delegeeritud õigusaktid või rakendusaktid, mis on vastu võetud nende õigusaktide alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva määruse tähenduses on „põllumajandusalased sektoripõhised õigusaktid” mis tahes kohaldatavad õigusaktid, mis on vastu võetud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 alusel ühise põllumajanduspoliitika raames, ja vajaduse korral mis tahes delegeeritud õigusaktid või rakendusaktid, mis on vastu võetud nende õigusaktide alusel.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | e a) | toetusesaaja kogu või osa taimestiku haigestumine taimehaigusesse; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

e a)

toetusesaaja kogu või osa taimestiku haigestumine taimehaigusesse;

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| f) | põllumajandusliku majapidamise
  olulise
  osa sundvõõrandamine, kui taotluse esitamise päeval ei olnud seda võimalik ette näha. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

f)

põllumajandusliku majapidamise
  olulise
  osa sundvõõrandamine, kui taotluse esitamise päeval ei olnud seda võimalik ette näha.

| f) | terve
  põllumajandusliku majapidamise
  või selle
  osa sundvõõrandamine, kui taotluse esitamise päeval ei olnud seda võimalik ette näha
  , või maa tagasivõtmine omaniku poolt
  . |
| --- | --- |

f)

terve
  põllumajandusliku majapidamise
  või selle
  osa sundvõõrandamine, kui taotluse esitamise päeval ei olnud seda võimalik ette näha
  , või maa tagasivõtmine omaniku poolt
  .

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Makseasutused on liikmesriikide eraldiseisvad asutused või talitused, kes vastutavad artikli 4 lõikes 1 ja artiklis 5 osutatud kulude haldamise ja kontrolli eest. | 1.   Makseasutused on liikmesriikide eraldiseisvad asutused või talitused, kes vastutavad
  ühiselt kõikide
  artikli 4 lõikes 1 ja artiklis 5 osutatud kulude haldamise ja kontrolli eest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Makseasutused on liikmesriikide eraldiseisvad asutused või talitused, kes vastutavad artikli 4 lõikes 1 ja artiklis 5 osutatud kulude haldamise ja kontrolli eest.

1.   Makseasutused on liikmesriikide eraldiseisvad asutused või talitused, kes vastutavad
  ühiselt kõikide
  artikli 4 lõikes 1 ja artiklis 5 osutatud kulude haldamise ja kontrolli eest.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon vaatab riskidest lähtuvalt läbi liikmesriikide poolt artikli 102 alusel esitatud tõendavad dokumendid ja hindab süsteemide toimimist, et teha kindlaks, et haldus- ja kontrollitalitused täidavad riikliku akrediteerimise nõudeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon vaatab riskidest lähtuvalt läbi liikmesriikide poolt artikli 102 alusel esitatud tõendavad dokumendid ja hindab süsteemide toimimist, et teha kindlaks, et haldus- ja kontrollitalitused täidavad riikliku akrediteerimise nõudeid.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | halduslik kinnitav avaldus majandusaasta aruande täielikkuse, täpsuse ja õigsuse, sisekontrollisüsteemide nõuetekohase toimimise, raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse
  ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimise
  kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

halduslik kinnitav avaldus majandusaasta aruande täielikkuse, täpsuse ja õigsuse, sisekontrollisüsteemide nõuetekohase toimimise, raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse
  ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimise
  kohta;

| b) | halduslik kinnitav avaldus majandusaasta aruande täielikkuse, täpsuse ja õigsuse
  ning
  sisekontrollisüsteemide nõuetekohase toimimise
  kohta mõõdetavate tulemuslikkuse kriteeriumide põhjal ning
  raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; |
| --- | --- |

b)

halduslik kinnitav avaldus majandusaasta aruande täielikkuse, täpsuse ja õigsuse
  ning
  sisekontrollisüsteemide nõuetekohase toimimise
  kohta mõõdetavate tulemuslikkuse kriteeriumide põhjal ning
  raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 3 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | kokkuvõte
  kõigi tehtud auditite ja kontrollide kättesaadavatest tulemustest, sealhulgas süsteemsete või korduvate nõrkuste analüüs ning võetud või kavandatud parandusmeetmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

kokkuvõte
  kõigi tehtud auditite ja kontrollide kättesaadavatest tulemustest, sealhulgas süsteemsete või korduvate nõrkuste analüüs ning võetud või kavandatud parandusmeetmed.

| c) | kokkuvõte: |
| --- | --- |

c)

kokkuvõte:

| | i) | kõigi tehtud auditite ja kontrollide kättesaadavatest tulemustest, sealhulgas süsteemsete ja korduvate nõrkuste analüüs ning võetud või kavandatud parandusmeetmed; |
| --- | --- | --- |

i)

kõigi tehtud auditite ja kontrollide kättesaadavatest tulemustest, sealhulgas süsteemsete ja korduvate nõrkuste analüüs ning võetud või kavandatud parandusmeetmed;

| | ii) | artikli 102 lõike 1 punkti c alapunkti v kohaselt saadetud kontrollistatistikast ning |
| --- | --- | --- |

ii)

artikli 102 lõike 1 punkti c alapunkti v kohaselt saadetud kontrollistatistikast ning

| | iii) | muudest asjakohaseks peetavatest kontrollidest. |
| --- | --- | --- |

iii)

muudest asjakohaseks peetavatest kontrollidest.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 4 – lõik 1 – sissejuhatav lause

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Mitme makseasutuse akrediteerimise korral
  määrab
  liikmesriik asutuse (edaspidi „koordineeriv asutus”), kellele ta
  paneb
  järgmised ülesanded: | 4.   Mitme makseasutuse akrediteerimise korral
  vastavalt liikmesriigi põhiseaduslikule süsteemile valib
  liikmesriik asutuse (edaspidi „koordineeriv asutus”), kellele ta
  annab
  järgmised ülesanded: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Mitme makseasutuse akrediteerimise korral
  määrab
  liikmesriik asutuse (edaspidi „koordineeriv asutus”), kellele ta
  paneb
  järgmised ülesanded:

4.   Mitme makseasutuse akrediteerimise korral
  vastavalt liikmesriigi põhiseaduslikule süsteemile valib
  liikmesriik asutuse (edaspidi „koordineeriv asutus”), kellele ta
  annab
  järgmised ülesanded:

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Kui akrediteeritud makseasutus ei täida või enam ei täida ühte või mitut lõikega 2 ettenähtud akrediteerimiskriteeriumit, tühistab liikmesriik oma akrediteeringu, kui makseasutus ei tee vajalikke kohandusi vastavalt probleemi tõsidusele kindlaks määratud tähtaja jooksul. | 5.   Kui akrediteeritud makseasutus ei täida või enam ei täida ühte või mitut lõikega 2 ettenähtud akrediteerimiskriteeriumit, tühistab liikmesriik
  (omal algatusel või komisjoni nõudmisel)
  oma akrediteeringu, kui makseasutus ei tee vajalikke kohandusi vastavalt probleemi tõsidusele kindlaks määratud tähtaja jooksul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Kui akrediteeritud makseasutus ei täida või enam ei täida ühte või mitut lõikega 2 ettenähtud akrediteerimiskriteeriumit, tühistab liikmesriik oma akrediteeringu, kui makseasutus ei tee vajalikke kohandusi vastavalt probleemi tõsidusele kindlaks määratud tähtaja jooksul.

5.   Kui akrediteeritud makseasutus ei täida või enam ei täida ühte või mitut lõikega 2 ettenähtud akrediteerimiskriteeriumit, tühistab liikmesriik
  (omal algatusel või komisjoni nõudmisel)
  oma akrediteeringu, kui makseasutus ei tee vajalikke kohandusi vastavalt probleemi tõsidusele kindlaks määratud tähtaja jooksul.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | b a) | eeskirjad makseasutuste haldusliku avalduse hõlmatava ala ja selle koostamiseks vajaliku töö kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b a)

eeskirjad makseasutuste haldusliku avalduse hõlmatava ala ja selle koostamiseks vajaliku töö kohta;

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | c a) | makseasutuste kohustused seoses riikliku sekkumisega, nende haldus- ja kontrollialase vastutuse ulatus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c a)

makseasutuste kohustused seoses riikliku sekkumisega, nende haldus- ja kontrollialase vastutuse ulatus.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | makseasutuste kohustused seoses riikliku sekkumisega, nende haldus- ja kontrollialase vastutuse ulatus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

makseasutuste kohustused seoses riikliku sekkumisega, nende haldus- ja kontrollialase vastutuse ulatus;

välja jäetud

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Sertifitseerimisasutus on
  liikmesriigi määratud
  avalik-õiguslik või eraõiguslik auditeerimisasutus,
  kes
  esitab arvamuse
  haldusliku kinnitava avalduse kohta, mis hõlmab
  makseasutuse raamatupidamise aastaaruande täielikkust, täpsust ja õigsust,
  sisekontrollisüsteemide
  nõuetekohast toimimist, raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust
  ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimist
  . | 1.   Sertifitseerimisasutus on avalik-õiguslik või eraõiguslik auditeerimisasutus
  . Juhul kui see asutus on eraõiguslik auditeerimisasutus
  ,
  valib selle välja liikmesriik riigihankemenetluse abil. Sertifitseerimisasutus
  esitab
  kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandarditega koostatud
  arvamuse makseasutuse raamatupidamise aastaaruande täielikkust, täpsust ja õigsust,
  kehtestatud kontrollisüsteemide
  nõuetekohast toimimist
  ning ka
  raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.
  Kõnealuses arvamuses märgitakse muu hulgas, kas kontroll seab kahtluse alla artikli 7 lõike 3 punktis b osutatud halduslikus kinnitavas avalduses esitatud väited. |
| Sertifitseerimisasutus on oma tegevuses sõltumatu asjaomasest makseasutusest ning kõnealusele asutusele akrediteeringu andnud asutusest. | Sertifitseerimisasutus on oma tegevuses sõltumatu asjaomasest makseasutusest ning kõnealusele asutusele akrediteeringu andnud asutusest. |
| 2.   
  Komisjon kehtestab rakendusaktidega
  eeskirjad seoses sertifitseerimisasutuste staatuse, nende teostatavate eriülesannete, sealhulgas
  kontrollide ning ka kõnealuste asutuste koostatavate sertifikaatide ja aruannete ning ka saatedokumentidega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. | 2.   
  Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 111, millega kehtestatakse
  eeskirjad seoses sertifitseerimisasutuste staatuse
  ja
  nende teostatavate eriülesannete, sealhulgas
  kontrollidega, mis on kujundatud kõige tõhusamal viisil ja mille puhul toetutakse võimalikult suures ulatuses integreeritud valimitele eesmärgiga vähendada põllumajandustootjate ja liikmesriikide halduskoormust. |
| | Komisjon võtab vastu rakendusaktid ning kehtestab nendega eeskirjad seoses sertifitseerimisasutuste koostatavate sertifikaatide ja aruannete ning ka kaasnevate dokumentidega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Sertifitseerimisasutus on
  liikmesriigi määratud
  avalik-õiguslik või eraõiguslik auditeerimisasutus,
  kes
  esitab arvamuse
  haldusliku kinnitava avalduse kohta, mis hõlmab
  makseasutuse raamatupidamise aastaaruande täielikkust, täpsust ja õigsust,
  sisekontrollisüsteemide
  nõuetekohast toimimist, raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust
  ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimist
  .

1.   Sertifitseerimisasutus on avalik-õiguslik või eraõiguslik auditeerimisasutus
  . Juhul kui see asutus on eraõiguslik auditeerimisasutus
  ,
  valib selle välja liikmesriik riigihankemenetluse abil. Sertifitseerimisasutus
  esitab
  kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandarditega koostatud
  arvamuse makseasutuse raamatupidamise aastaaruande täielikkust, täpsust ja õigsust,
  kehtestatud kontrollisüsteemide
  nõuetekohast toimimist
  ning ka
  raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.
  Kõnealuses arvamuses märgitakse muu hulgas, kas kontroll seab kahtluse alla artikli 7 lõike 3 punktis b osutatud halduslikus kinnitavas avalduses esitatud väited.

Sertifitseerimisasutus on oma tegevuses sõltumatu asjaomasest makseasutusest ning kõnealusele asutusele akrediteeringu andnud asutusest.

Sertifitseerimisasutus on oma tegevuses sõltumatu asjaomasest makseasutusest ning kõnealusele asutusele akrediteeringu andnud asutusest.

2.   
  Komisjon kehtestab rakendusaktidega
  eeskirjad seoses sertifitseerimisasutuste staatuse, nende teostatavate eriülesannete, sealhulgas
  kontrollide ning ka kõnealuste asutuste koostatavate sertifikaatide ja aruannete ning ka saatedokumentidega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

2.   
  Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 111, millega kehtestatakse
  eeskirjad seoses sertifitseerimisasutuste staatuse
  ja
  nende teostatavate eriülesannete, sealhulgas
  kontrollidega, mis on kujundatud kõige tõhusamal viisil ja mille puhul toetutakse võimalikult suures ulatuses integreeritud valimitele eesmärgiga vähendada põllumajandustootjate ja liikmesriikide halduskoormust.

Komisjon võtab vastu rakendusaktid ning kehtestab nendega eeskirjad seoses sertifitseerimisasutuste koostatavate sertifikaatide ja aruannete ning ka kaasnevate dokumentidega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid loovad toetusesaajate nõustamiseks
  põllumajandusmaaga
  ja põllumajandusliku majapidamise
  juhtimisega
  seotud küsimustes süsteemi (
  edaspidi
  „põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem”), mida juhib üks või mitu
  määratud
  asutust.
  Määratud
  asutused võivad olla kas avalik-õiguslikud
  või
  eraõiguslikud. | 1.   Liikmesriigid loovad toetusesaajate nõustamiseks
  põllumajandusmaa juhtimisega, põllumajandusliku majapidamise juhtimisega
  ja põllumajandusliku majapidamise
  riskijuhtimisega
  seotud küsimustes süsteemi („põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem”), mida juhib üks või mitu
  valitud
  asutust.
  Valitud
  asutused võivad olla kas avalik-õiguslikud
  ja/või
  eraõiguslikud. |
| 2.   Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem hõlmab vähemalt järgmist: | 2.   Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem hõlmab vähemalt järgmist: |
| a) | VI jaotise I peatükis sätestatud
  kohustuslikud majandamisnõuded
  ning maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise
  standardid
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid loovad toetusesaajate nõustamiseks
  põllumajandusmaaga
  ja põllumajandusliku majapidamise
  juhtimisega
  seotud küsimustes süsteemi (
  edaspidi
  „põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem”), mida juhib üks või mitu
  määratud
  asutust.
  Määratud
  asutused võivad olla kas avalik-õiguslikud
  või
  eraõiguslikud.

1.   Liikmesriigid loovad toetusesaajate nõustamiseks
  põllumajandusmaa juhtimisega, põllumajandusliku majapidamise juhtimisega
  ja põllumajandusliku majapidamise
  riskijuhtimisega
  seotud küsimustes süsteemi („põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem”), mida juhib üks või mitu
  valitud
  asutust.
  Valitud
  asutused võivad olla kas avalik-õiguslikud
  ja/või
  eraõiguslikud.

2.   Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem hõlmab vähemalt järgmist:

2.   Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem hõlmab vähemalt järgmist:

a)

VI jaotise I peatükis sätestatud
  kohustuslikud majandamisnõuded
  ning maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise
  standardid
  ;

| a) | põllumajandusliku majapidamise tasandi kohustused, mis tulenevad
  VI jaotise I peatükis sätestatud
  kohustuslikest majandamisnõuetest
  ning maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise
  standarditest
  ; |
| --- | --- |

a)

põllumajandusliku majapidamise tasandi kohustused, mis tulenevad
  VI jaotise I peatükis sätestatud
  kohustuslikest majandamisnõuetest
  ning maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise
  standarditest
  ;

| b) | määruse (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused] III jaotise 2 peatükis sätestatud kliimat ja keskkonda säästvad põllumajandustavad ning põllumajandusmaa säilitamine, millele on osutatud määruse (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused] artikli 4 lõike 1 punktis c; |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused] III jaotise 2 peatükis sätestatud kliimat ja keskkonda säästvad põllumajandustavad ning põllumajandusmaa säilitamine, millele on osutatud määruse (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused] artikli 4 lõike 1 punktis c;

| b) | määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] III jaotise 2 peatükis sätestatud kliimat ja keskkonda säästvad põllumajandustavad ning põllumajandusmaa säilitamine, millele on osutatud määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] artikli 4 lõike 1 punktis c; |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] III jaotise 2 peatükis sätestatud kliimat ja keskkonda säästvad põllumajandustavad ning põllumajandusmaa säilitamine, millele on osutatud määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] artikli 4 lõike 1 punktis c;

| c) | kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise, elurikkuse, veekaitse, looma- ja taimehaigustest teatamise ja innovatsiooniga seonduvad nõuded või tegevused, vähemalt käesoleva määruse I lisas sätestatud ulatuses; |
| --- | --- |

c)

kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise, elurikkuse, veekaitse, looma- ja taimehaigustest teatamise ja innovatsiooniga seonduvad nõuded või tegevused, vähemalt käesoleva määruse I lisas sätestatud ulatuses;

| c) | kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise, elurikkuse, veekaitse, looma- ja taimehaigustest teatamise ja innovatsiooniga seonduvad nõuded või tegevused, vähemalt käesoleva määruse I lisas sätestatud ulatuses; |
| --- | --- |

c)

kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise, elurikkuse, veekaitse, looma- ja taimehaigustest teatamise ja innovatsiooniga seonduvad nõuded või tegevused, vähemalt käesoleva määruse I lisas sätestatud ulatuses;

| c a) | põllumajandusettevõtete majandustegevuse jätkusuutlik areng kooskõlas maaelu arengu programmides, sealhulgas põllumajandusettevõtete ajakohastamise, konkurentsivõime suurendamise, eri sektoritesse integreerimise ning ka raamatupidamisarvestuse, ettevõtluse ja majandusressursside säästva majandamisega seotud põhimõtete edendamise ja rakendamise programmides ettenähtud meetmetega; |
| --- | --- |

c a)

põllumajandusettevõtete majandustegevuse jätkusuutlik areng kooskõlas maaelu arengu programmides, sealhulgas põllumajandusettevõtete ajakohastamise, konkurentsivõime suurendamise, eri sektoritesse integreerimise ning ka raamatupidamisarvestuse, ettevõtluse ja majandusressursside säästva majandamisega seotud põhimõtete edendamise ja rakendamise programmides ettenähtud meetmetega;

| d) | liikmesriikide määratletud
  väikeste
  põllumajanduslike majapidamiste ning
  vähemalt
  määruse (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused] V jaotises osutatud väikepõllumajandustootjate kavas osalevate põllumajandustootjate majandustegevuse säästev areng. |
| --- | --- |

d)

liikmesriikide määratletud
  väikeste
  põllumajanduslike majapidamiste ning
  vähemalt
  määruse (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused] V jaotises osutatud väikepõllumajandustootjate kavas osalevate põllumajandustootjate majandustegevuse säästev areng.

| d) | liikmesriikide määratletud põllumajanduslike majapidamiste ning määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] V jaotises osutatud väikepõllumajandustootjate kavas osalevate
  prioriteetsena käsitletavate
  põllumajandustootjate majandustegevuse
  keskkonnahoidlikkus ja
  säästev areng. |
| --- | --- |

d)

liikmesriikide määratletud põllumajanduslike majapidamiste ning määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] V jaotises osutatud väikepõllumajandustootjate kavas osalevate
  prioriteetsena käsitletavate
  põllumajandustootjate majandustegevuse
  keskkonnahoidlikkus ja
  säästev areng.

3.   Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem võib hõlmata ka
  eelkõige
  järgmist:

3.   Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem võib hõlmata
  muu hulgas
  ka järgmist:

| a) | muude kui lõike 2 punktis d osutatud põllumajanduslike majapidamiste majandustegevuse säästev areng; |
| --- | --- |

a)

muude kui lõike 2 punktis d osutatud põllumajanduslike majapidamiste majandustegevuse säästev areng;

| a a) | põllumajandusettevõtete ülemineku ja nende majandustegevuse mitmekesistamise edendamine, |
| --- | --- |

a a)

põllumajandusettevõtete ülemineku ja nende majandustegevuse mitmekesistamise edendamine,

| a b) | riskijuhtimine ja asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmine tegutsemiseks loodusõnnetuste, katastroofide ning looma- ja taimehaiguste korral; |
| --- | --- |

a b)

riskijuhtimine ja asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmine tegutsemiseks loodusõnnetuste, katastroofide ning looma- ja taimehaiguste korral;

| a c) | nõustamine integreeritud tõrje ja kemikaalivabade alternatiivide kasutamise asjus; |
| --- | --- |

a c)

nõustamine integreeritud tõrje ja kemikaalivabade alternatiivide kasutamise asjus;

| b) | määruse (EL) nr xxx/xxx [maaelu areng]
  artikli 29 lõikes 3 ja artikli 30 lõikes 2
  osutatud riiklike õigusaktidega kehtestatud
  miinimumnõuded
  . |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr xxx/xxx [maaelu areng]
  artikli 29 lõikes 3 ja artikli 30 lõikes 2
  osutatud riiklike õigusaktidega kehtestatud
  miinimumnõuded
  .

| b) | määruse (EL) nr .../2013 [maaelu areng]
  artiklis 29 ja artiklis 30
  osutatud riiklike õigusaktidega kehtestatud
  nõuded
  . |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr .../2013 [maaelu areng]
  artiklis 29 ja artiklis 30
  osutatud riiklike õigusaktidega kehtestatud
  nõuded
  .

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid tagavad, et põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi nõustajad on nõuetekohase kvalifikatsiooniga ja saavad korrapäraselt koolitust. | 1.   Liikmesriigid tagavad, et põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi nõustajad on nõuetekohase kvalifikatsiooniga ja saavad korrapäraselt
  nõuetekohast ametialast
  koolitust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid tagavad, et põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi nõustajad on nõuetekohase kvalifikatsiooniga ja saavad korrapäraselt koolitust.

1.   Liikmesriigid tagavad, et põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi nõustajad on nõuetekohase kvalifikatsiooniga ja saavad korrapäraselt
  nõuetekohast ametialast
  koolitust.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Pädev
  riigiasutus edastab
  , vajaduse korral
  elektrooniliste vahendite kaudu, toetusesaajale asjakohase loetelu
  määratud
  asutuste kohta. | 3.   Riigiasutus edastab
  peamiselt
  elektrooniliste vahendite kaudu
  potentsiaalsele
  toetusesaajale asjakohase loetelu
  valitud
  asutuste kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Pädev
  riigiasutus edastab
  , vajaduse korral
  elektrooniliste vahendite kaudu, toetusesaajale asjakohase loetelu
  määratud
  asutuste kohta.

3.   Riigiasutus edastab
  peamiselt
  elektrooniliste vahendite kaudu
  potentsiaalsele
  toetusesaajale asjakohase loetelu
  valitud
  asutuste kohta.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Toetusesaajad võivad olenemata sellest, kas nad saavad toetust ühise põllumajanduspoliitika, sealhulgas maaelu arengu raames, kasutada põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi vabatahtlikult. | Toetusesaajad võivad olenemata sellest, kas nad saavad toetust ühise põllumajanduspoliitika, sealhulgas maaelu arengu raames, kasutada põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi vabatahtlikult. |
| Liikmesriigid võivad samas määrata
  objektiivsete kriteeriumide
  alusel toetusesaajate kategooriad, kellel on eelisjuurdepääs põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemile
  . Liikmesriigid tagavad siiski nende põllumajandustootjate eelistamise, kelle juurdepääs muule nõuandeteenusele kui põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemile on kõige rohkem piiratud. | Liikmesriigid võivad samas määrata
  keskkonna-, majandus- ja sotsiaalkriteeriumide
  alusel toetusesaajate kategooriad, kellel on eelisjuurdepääs põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemile
  ja kes võivad muu hulgas olla järgmised: |
| | a) | põllumajandustootjad, kelle juurdepääs muule nõuandeteenusele kui põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemile on kõige rohkem piiratud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Toetusesaajad võivad olenemata sellest, kas nad saavad toetust ühise põllumajanduspoliitika, sealhulgas maaelu arengu raames, kasutada põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi vabatahtlikult.

Toetusesaajad võivad olenemata sellest, kas nad saavad toetust ühise põllumajanduspoliitika, sealhulgas maaelu arengu raames, kasutada põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi vabatahtlikult.

Liikmesriigid võivad samas määrata
  objektiivsete kriteeriumide
  alusel toetusesaajate kategooriad, kellel on eelisjuurdepääs põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemile
  . Liikmesriigid tagavad siiski nende põllumajandustootjate eelistamise, kelle juurdepääs muule nõuandeteenusele kui põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemile on kõige rohkem piiratud.

Liikmesriigid võivad samas määrata
  keskkonna-, majandus- ja sotsiaalkriteeriumide
  alusel toetusesaajate kategooriad, kellel on eelisjuurdepääs põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemile
  ja kes võivad muu hulgas olla järgmised:

a)

põllumajandustootjad, kelle juurdepääs muule nõuandeteenusele kui põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemile on kõige rohkem piiratud;

| b) | põllumajandustootjad, kes osalevad määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] III jaotise 2. peatükis kirjeldatud süsiniku-, toitaine- ja/või energiatõhususe meetmetes; |
| --- | --- |

b)

põllumajandustootjad, kes osalevad määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] III jaotise 2. peatükis kirjeldatud süsiniku-, toitaine- ja/või energiatõhususe meetmetes;

| c) | piiratud ressurssidega tegutsevad võrgustikud määruse (EL) nr .../2013 [maaelu areng] artiklite 53, 61 ja 62 tähenduses. |
| --- | --- |

c)

piiratud ressurssidega tegutsevad võrgustikud määruse (EL) nr .../2013 [maaelu areng] artiklite 53, 61 ja 62 tähenduses.

Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemiga tagatakse, et toetusesaajatel on juurdepääs põllumajandusliku majapidamise konkreetset olukorda kajastavatele nõuannetele.

Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemiga tagatakse, et toetusesaajatel on juurdepääs põllumajandusliku majapidamise konkreetset olukorda kajastavatele nõuannetele.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  Komisjon võib rakendusaktidega vastu võtta eeskirjad põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi ühetaoliseks rakendamiseks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Komisjon võib rakendusaktidega vastu võtta eeskirjad põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi ühetaoliseks rakendamiseks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

välja jäetud

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Juhul kui liidu õigusaktidega on ette nähtud summad, mis tuleb lõikes 1 osutatud summast maha arvata,
  määrab komisjon
  kõnealuses õigusaktis osutatud andmete põhjal
  rakendusaktidega
  kindlaks EAGFi kuludeks eraldatava netosaldo. | 2.   Juhul kui liidu õigusaktidega on ette nähtud summad, mis tuleb lõikes 1 osutatud summast maha arvata,
  on komisjonil volitused määrata
  kõnealuses õigusaktis osutatud andmete põhjal
  delegeeritud õigusaktiga vastavalt artiklile 111
  kindlaks EAGFi kuludeks eraldatava netosaldo. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Juhul kui liidu õigusaktidega on ette nähtud summad, mis tuleb lõikes 1 osutatud summast maha arvata,
  määrab komisjon
  kõnealuses õigusaktis osutatud andmete põhjal
  rakendusaktidega
  kindlaks EAGFi kuludeks eraldatava netosaldo.

2.   Juhul kui liidu õigusaktidega on ette nähtud summad, mis tuleb lõikes 1 osutatud summast maha arvata,
  on komisjonil volitused määrata
  kõnealuses õigusaktis osutatud andmete põhjal
  delegeeritud õigusaktiga vastavalt artiklile 111
  kindlaks EAGFi kuludeks eraldatava netosaldo.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikli 6 punkti c alusel rahastatavate meetmete eesmärk on anda komisjonile vahendid liidu põllumajandusturgude juhtimiseks ülemaailmses kontekstis, tagada nii
  põllumajandusmaa kui ka
  põllukultuuride seisundi põllumajanduslik järelevalve, et
  prognoosida eelkõige saagikust ja põllumajandustoodangut
  , jagada rahvusvahelises kontekstis juurdepääsu kõnealustele prognoosidele, näiteks ÜRO organisatsioonide või muude rahvusvaheliste ametite koordineeritavate algatustega seoses, suurendada maailmaturgude läbipaistvust ning tagada ka agrometeoroloogilise süsteemi tehnoloogiline järelevalve. | Artikli 6 punkti c alusel rahastatavate meetmete eesmärk on anda komisjonile vahendid liidu põllumajandusturgude juhtimiseks ülemaailmses kontekstis, tagada nii
  põllumajandus- ja metsamaa ning põllumajandusliku ressursibaasi ja
  põllukultuuride seisundi põllumajanduslik
  ja agroökoloogiline
  järelevalve, et
  koostada prognoose
  ,
  näiteks saagikuse, ressursitõhususe ja pikaajalise põllumajandustoodangu kohta,
  jagada rahvusvahelises kontekstis juurdepääsu kõnealustele prognoosidele, näiteks ÜRO organisatsioonide või muude rahvusvaheliste ametite koordineeritavate algatustega seoses, suurendada maailmaturgude läbipaistvust ning tagada ka agrometeoroloogilise süsteemi tehnoloogiline järelevalve. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikli 6 punkti c alusel rahastatavate meetmete eesmärk on anda komisjonile vahendid liidu põllumajandusturgude juhtimiseks ülemaailmses kontekstis, tagada nii
  põllumajandusmaa kui ka
  põllukultuuride seisundi põllumajanduslik järelevalve, et
  prognoosida eelkõige saagikust ja põllumajandustoodangut
  , jagada rahvusvahelises kontekstis juurdepääsu kõnealustele prognoosidele, näiteks ÜRO organisatsioonide või muude rahvusvaheliste ametite koordineeritavate algatustega seoses, suurendada maailmaturgude läbipaistvust ning tagada ka agrometeoroloogilise süsteemi tehnoloogiline järelevalve.

Artikli 6 punkti c alusel rahastatavate meetmete eesmärk on anda komisjonile vahendid liidu põllumajandusturgude juhtimiseks ülemaailmses kontekstis, tagada nii
  põllumajandus- ja metsamaa ning põllumajandusliku ressursibaasi ja
  põllukultuuride seisundi põllumajanduslik
  ja agroökoloogiline
  järelevalve, et
  koostada prognoose
  ,
  näiteks saagikuse, ressursitõhususe ja pikaajalise põllumajandustoodangu kohta,
  jagada rahvusvahelises kontekstis juurdepääsu kõnealustele prognoosidele, näiteks ÜRO organisatsioonide või muude rahvusvaheliste ametite koordineeritavate algatustega seoses, suurendada maailmaturgude läbipaistvust ning tagada ka agrometeoroloogilise süsteemi tehnoloogiline järelevalve.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikli 6 punkti c kohaselt rahastatud meetmed hõlmavad ühise põllumajanduspoliitika rakendamiseks ja järelevalveks vajaliku teabe, sealhulgas satelliidipõhiste ja meteoroloogiliste andmete kogumist või hankimist; ruumiandmete infrastruktuuri ja veebisaidi loomist, ilmastikutingimuste alaste eriuuringute teostamist ning agrometeoroloogiliste ja ökonomeetriliste mudelite ajakohastamist. Vajaduse korral rakendatakse nimetatud meetmeid koostöös riiklike laborite ja asutustega. | Artikli 6 punkti c kohaselt rahastatud meetmed hõlmavad ühise põllumajanduspoliitika rakendamiseks ja järelevalveks vajaliku teabe, sealhulgas satelliidipõhiste ja meteoroloogiliste andmete kogumist või hankimist; ruumiandmete infrastruktuuri ja veebisaidi loomist, ilmastikutingimuste alaste eriuuringute teostamist
  , pinnase seisundi ja mulla funktsionaalsuse jälgimist
  ning agrometeoroloogiliste ja ökonomeetriliste mudelite ajakohastamist. Vajaduse korral rakendatakse nimetatud meetmeid koostöös riiklike laborite ja asutustega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikli 6 punkti c kohaselt rahastatud meetmed hõlmavad ühise põllumajanduspoliitika rakendamiseks ja järelevalveks vajaliku teabe, sealhulgas satelliidipõhiste ja meteoroloogiliste andmete kogumist või hankimist; ruumiandmete infrastruktuuri ja veebisaidi loomist, ilmastikutingimuste alaste eriuuringute teostamist ning agrometeoroloogiliste ja ökonomeetriliste mudelite ajakohastamist. Vajaduse korral rakendatakse nimetatud meetmeid koostöös riiklike laborite ja asutustega.

Artikli 6 punkti c kohaselt rahastatud meetmed hõlmavad ühise põllumajanduspoliitika rakendamiseks ja järelevalveks vajaliku teabe, sealhulgas satelliidipõhiste ja meteoroloogiliste andmete kogumist või hankimist; ruumiandmete infrastruktuuri ja veebisaidi loomist, ilmastikutingimuste alaste eriuuringute teostamist
  , pinnase seisundi ja mulla funktsionaalsuse jälgimist
  ning agrometeoroloogiliste ja ökonomeetriliste mudelite ajakohastamist. Vajaduse korral rakendatakse nimetatud meetmeid koostöös riiklike laborite ja asutustega.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Nõukogu
  määrab
  komisjoni ettepanekul, mis esitatakse hiljemalt selle kalendriaasta 31. märtsiks, mille suhtes lõikes 1 osutatud kohandust kohaldatakse, kõnealuse kohanduse kindlaks hiljemalt sama kalendriaasta 30. juuniks. | 2.   
  Euroopa Parlament ja
  nõukogu
  määravad
  komisjoni ettepanekul, mis esitatakse hiljemalt selle kalendriaasta 31. märtsiks, mille suhtes lõikes 1 osutatud kohandust kohaldatakse, kõnealuse kohanduse kindlaks hiljemalt sama kalendriaasta 30. juuniks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Nõukogu
  määrab
  komisjoni ettepanekul, mis esitatakse hiljemalt selle kalendriaasta 31. märtsiks, mille suhtes lõikes 1 osutatud kohandust kohaldatakse, kõnealuse kohanduse kindlaks hiljemalt sama kalendriaasta 30. juuniks.

2.   
  Euroopa Parlament ja
  nõukogu
  määravad
  komisjoni ettepanekul, mis esitatakse hiljemalt selle kalendriaasta 31. märtsiks, mille suhtes lõikes 1 osutatud kohandust kohaldatakse, kõnealuse kohanduse kindlaks hiljemalt sama kalendriaasta 30. juuniks.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui kohandamise määra ei ole vastava aasta 30. juuniks kindlaks määratud, määrab komisjon selle kindlaks rakendusaktiga ning teavitab sellest viivitamata nõukogu. Vastav rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. | 3.   Kui kohandamise määra ei ole vastava aasta 30. juuniks kindlaks määratud, määrab komisjon selle kindlaks rakendusaktiga ning teavitab sellest viivitamata nõukogu
  ja Euroopa Parlamenti
  . Vastav rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui kohandamise määra ei ole vastava aasta 30. juuniks kindlaks määratud, määrab komisjon selle kindlaks rakendusaktiga ning teavitab sellest viivitamata nõukogu. Vastav rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

3.   Kui kohandamise määra ei ole vastava aasta 30. juuniks kindlaks määratud, määrab komisjon selle kindlaks rakendusaktiga ning teavitab sellest viivitamata nõukogu
  ja Euroopa Parlamenti
  . Vastav rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kuni 1. detsembrini
  võib nõukogu komisjoni ettepanekul ja tema käsutuses oleva uue teabe alusel
  lõike 2 või 3 kohaselt kindlaksmääratud otsetoetuste kohandamise määra kohandada. | 4.   
  Kui oluline uus teave tehakse teatavaks pärast lõigetes 2 ja 3 osutatud otsuse vastuvõtmist, võib komisjon selle teabe alusel
  kuni 1. detsembrini lõike 2 või 3 kohaselt kindlaksmääratud otsetoetuste kohandamise määra kohandada
  rakendusaktide abil, kohaldamata artikli 112 lõigetes 2 ja 3 osutatud menetlust
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kuni 1. detsembrini
  võib nõukogu komisjoni ettepanekul ja tema käsutuses oleva uue teabe alusel
  lõike 2 või 3 kohaselt kindlaksmääratud otsetoetuste kohandamise määra kohandada.

4.   
  Kui oluline uus teave tehakse teatavaks pärast lõigetes 2 ja 3 osutatud otsuse vastuvõtmist, võib komisjon selle teabe alusel
  kuni 1. detsembrini lõike 2 või 3 kohaselt kindlaksmääratud otsetoetuste kohandamise määra kohandada
  rakendusaktide abil, kohaldamata artikli 112 lõigetes 2 ja 3 osutatud menetlust
  .

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Enne
  käesoleva artikli kohaldamist võetakse esmalt arvesse eelarvepädevate institutsioonide ettenähtud summat seoses
  põllumajandussektori
  kriisireserviga
  , millele on osutatud eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 14. | 6.   Enne
  lõikes 2 osutatud ettepaneku esitamist kaalub komisjon
  põllumajandussektori
  kriisireservi aktiveerimise tingimuste täitmist
  , millele on osutatud eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 14
  , ja sel juhul esitab sellekohase ettepaneku
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   Enne
  käesoleva artikli kohaldamist võetakse esmalt arvesse eelarvepädevate institutsioonide ettenähtud summat seoses
  põllumajandussektori
  kriisireserviga
  , millele on osutatud eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 14.

6.   Enne
  lõikes 2 osutatud ettepaneku esitamist kaalub komisjon
  põllumajandussektori
  kriisireservi aktiveerimise tingimuste täitmist
  , millele on osutatud eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 14
  , ja sel juhul esitab sellekohase ettepaneku
  .

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui N eelarveaasta eelarveprojekti koostamise ajal tundub, et on oht artiklis 16 osutatud summat N eelarveaasta kohta ületada, teeb komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku rakendada vajalikke meetmeid, et tagada kõnealusest summast kinnipidamine. | (Ei puuduta eestikeelset versiooni.) |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui N eelarveaasta eelarveprojekti koostamise ajal tundub, et on oht artiklis 16 osutatud summat N eelarveaasta kohta ületada, teeb komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku rakendada vajalikke meetmeid, et tagada kõnealusest summast kinnipidamine.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui mis tahes ajal on komisjoni hinnangul oht artiklis 16 osutatud summat ületada ja kui komisjon ei saa oma pädevuse piires võtta asjakohaseid meetmeid olukorra parandamiseks, pakub ta välja muud meetmed, mille abil tagada osutatud summast kinnipidamine. Kõnealused meetmed võetakse vastu
  nõukogu poolt aluslepingu artikli 43 lõike 3 alusel või
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt aluslepingu artikli 43 lõike 2 alusel. | 3.   Kui mis tahes ajal on komisjoni hinnangul oht artiklis 16 osutatud summat ületada ja kui komisjon ei saa oma pädevuse piires võtta asjakohaseid meetmeid olukorra parandamiseks, pakub ta välja muud meetmed, mille abil tagada osutatud summast kinnipidamine. Kõnealused meetmed võetakse vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt aluslepingu artikli 43 lõike 2 alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui mis tahes ajal on komisjoni hinnangul oht artiklis 16 osutatud summat ületada ja kui komisjon ei saa oma pädevuse piires võtta asjakohaseid meetmeid olukorra parandamiseks, pakub ta välja muud meetmed, mille abil tagada osutatud summast kinnipidamine. Kõnealused meetmed võetakse vastu
  nõukogu poolt aluslepingu artikli 43 lõike 3 alusel või
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt aluslepingu artikli 43 lõike 2 alusel.

3.   Kui mis tahes ajal on komisjoni hinnangul oht artiklis 16 osutatud summat ületada ja kui komisjon ei saa oma pädevuse piires võtta asjakohaseid meetmeid olukorra parandamiseks, pakub ta välja muud meetmed, mille abil tagada osutatud summast kinnipidamine. Kõnealused meetmed võetakse vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt aluslepingu artikli 43 lõike 2 alusel.

Muudatusettepanekud 195 ja 202

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ilma et see piiraks toetuskõlblikkust määruse (EL) nr xxx/xxx [maaelu areng] artikli 30 lõike 2 alusel, ei kohaldata
  EAFRD alusel rahastatavate kulude suhtes muud rahastamist ELi eelarvest. | EAFRD alusel rahastatavate kulude suhtes
  ei kohaldata
  muud rahastamist ELi eelarvest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Ilma et see piiraks toetuskõlblikkust määruse (EL) nr xxx/xxx [maaelu areng] artikli 30 lõike 2 alusel, ei kohaldata
  EAFRD alusel rahastatavate kulude suhtes muud rahastamist ELi eelarvest.

EAFRD alusel rahastatavate kulude suhtes
  ei kohaldata
  muud rahastamist ELi eelarvest.

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Programmi heakskiitva komisjoni otsuse järel teeb komisjon kogu programmitöö perioodi puhul esialgse eelmakse. Kõnealune esialgne eelmakse moodustab
  4 %
  EAFRD toetusest vastavale programmile. Eelmakse võib jaotada kuni kolmeks osaks vastavalt eelarvevahendite olemasolule. Eelmakse esimene osa moodustab 2 % EAFRD toetusest vastavale programmile. | 1.   
  Maaelu arengu
  programmi heakskiitva komisjoni otsuse järel teeb komisjon kogu programmitöö perioodi puhul
  liikmesriigile
  esialgse eelmakse. Kõnealune esialgne eelmakse moodustab
  7 %
  EAFRD toetusest vastavale programmile. Eelmakse võib jaotada kuni kolmeks osaks vastavalt eelarvevahendite olemasolule. Eelmakse esimene osa moodustab 2 % EAFRD toetusest vastavale programmile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Programmi heakskiitva komisjoni otsuse järel teeb komisjon kogu programmitöö perioodi puhul esialgse eelmakse. Kõnealune esialgne eelmakse moodustab
  4 %
  EAFRD toetusest vastavale programmile. Eelmakse võib jaotada kuni kolmeks osaks vastavalt eelarvevahendite olemasolule. Eelmakse esimene osa moodustab 2 % EAFRD toetusest vastavale programmile.

1.   
  Maaelu arengu
  programmi heakskiitva komisjoni otsuse järel teeb komisjon kogu programmitöö perioodi puhul
  liikmesriigile
  esialgse eelmakse. Kõnealune esialgne eelmakse moodustab
  7 %
  EAFRD toetusest vastavale programmile. Eelmakse võib jaotada kuni kolmeks osaks vastavalt eelarvevahendite olemasolule. Eelmakse esimene osa moodustab 2 % EAFRD toetusest vastavale programmile.

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Vahemakseid tehakse iga maaelu arengu programmi puhul. Need arvutatakse, kohaldades iga meetme kaasrahastamise määra selle meetme raames kantud riiklike kulutuste suhtes. | 1.   Vahemakseid tehakse iga maaelu arengu programmi puhul. Need arvutatakse, kohaldades iga meetme kaasrahastamise määra selle meetme raames kantud riiklike kulutuste suhtes
  või avaliku ja erasektori abikõlblike kogukulude suhtes
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Vahemakseid tehakse iga maaelu arengu programmi puhul. Need arvutatakse, kohaldades iga meetme kaasrahastamise määra selle meetme raames kantud riiklike kulutuste suhtes.

1.   Vahemakseid tehakse iga maaelu arengu programmi puhul. Need arvutatakse, kohaldades iga meetme kaasrahastamise määra selle meetme raames kantud riiklike kulutuste suhtes
  või avaliku ja erasektori abikõlblike kogukulude suhtes
  .

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35 – lõige 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | akrediteeritud makseasutuse allkirjastatud kuludeklaratsioon edastatakse komisjonile vastavalt artikli 102 lõike 1 punktile c; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

akrediteeritud makseasutuse allkirjastatud kuludeklaratsioon edastatakse komisjonile vastavalt artikli 102 lõike 1 punktile c;

| a) | akrediteeritud makseasutuse allkirjastatud
  igakuine
  kuludeklaratsioon edastatakse komisjonile vastavalt artikli 102 lõike 1 punktile c; |
| --- | --- |

a)

akrediteeritud makseasutuse allkirjastatud
  igakuine
  kuludeklaratsioon edastatakse komisjonile vastavalt artikli 102 lõike 1 punktile c;

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon vabastab automaatselt kohustusest kõik
  maaelu arengu programmi tarbeks mõeldud
  eelarveliste kulukohustuste osad, mida ei ole kasutatud eel- või vahemaksete tegemiseks või mille kohta ei ole komisjonile seoses kantud kuludega eelarveliste kulukohustuste aastale järgneva teise aasta 31. detsembriks esitatud ühtegi artikli 35 lõikes 3 sätestatud nõuetele vastavat kuludeklaratsiooni. | 1.   Komisjon vabastab automaatselt kohustusest kõik
  liikmesriigi
  eelarveliste kulukohustuste osad, mida ei ole kasutatud eel- või vahemaksete tegemiseks või mille kohta ei ole komisjonile seoses kantud kuludega eelarveliste kulukohustuste aastale järgneva teise aasta 31. detsembriks esitatud ühtegi artikli 35 lõikes 3 sätestatud nõuetele vastavat kuludeklaratsiooni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon vabastab automaatselt kohustusest kõik
  maaelu arengu programmi tarbeks mõeldud
  eelarveliste kulukohustuste osad, mida ei ole kasutatud eel- või vahemaksete tegemiseks või mille kohta ei ole komisjonile seoses kantud kuludega eelarveliste kulukohustuste aastale järgneva teise aasta 31. detsembriks esitatud ühtegi artikli 35 lõikes 3 sätestatud nõuetele vastavat kuludeklaratsiooni.

1.   Komisjon vabastab automaatselt kohustusest kõik
  liikmesriigi
  eelarveliste kulukohustuste osad, mida ei ole kasutatud eel- või vahemaksete tegemiseks või mille kohta ei ole komisjonile seoses kantud kuludega eelarveliste kulukohustuste aastale järgneva teise aasta 31. detsembriks esitatud ühtegi artikli 35 lõikes 3 sätestatud nõuetele vastavat kuludeklaratsiooni.

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Liikmesriigid, kes tänu föderaalsele valitsemiskorrale esitavad mitmeid maaelu arengu programme, võivad kompenseerida kasutamata jäänud summad ühe või mitme maaelu arengu programmi eelarveaastale teise järgneva aasta 31. detsembrini summadega, mis on kulutatud üle teiste maaelu arengu programmide limiidi. Kui pärast hüvitamist peaks jääma vabastatavaid summasid, sõltuvad need proportsionaalselt kulutustega viivitavatest maaelu arengu programmidest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 a.
     
  Liikmesriigid, kes tänu föderaalsele valitsemiskorrale esitavad mitmeid maaelu arengu programme, võivad kompenseerida kasutamata jäänud summad ühe või mitme maaelu arengu programmi eelarveaastale teise järgneva aasta 31. detsembrini summadega, mis on kulutatud üle teiste maaelu arengu programmide limiidi. Kui pärast hüvitamist peaks jääma vabastatavaid summasid, sõltuvad need proportsionaalselt kulutustega viivitavatest maaelu arengu programmidest.

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõige 4 – lõik 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | b a) | see osa eelarvelistest kulukohustustest, mis puudutab abi vastavalt määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] artikli 37 lõike 1 punktidele b ja c. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b a)

see osa eelarvelistest kulukohustustest, mis puudutab abi vastavalt määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] artikli 37 lõike 1 punktidele b ja c.

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 38 | välja jäetud |
| Eelarvelised kulukohustused | |
| Komisjoni otsus, millega võetakse vastu nende projektide loetelu, millele antakse uuendusliku ja kohaliku koostöö auhind, ning millele on osutatud määruse (EL) nr xxx/xxx [maaelu areng] artikli 58 lõikes 4, kujutab endast rahastamisotsust määruse (EL) nr xxx/xxx [finantsmäärus] artikli [75 lõike 2] tähenduses. | |
| Esimeses lõigus osutatud otsuse vastuvõtmise järel võtab komisjon liikmesriigi suhtes määruse (EL) nr xxx/xxx [maaelu areng] artikli 51 lõikes 2 osutatud piirmäära ulatuses eelarvelised kulukohustused seoses kõnealuses liikmesriigis projektidele antud auhindade kogusummaga. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 38

välja jäetud

Eelarvelised kulukohustused

Komisjoni otsus, millega võetakse vastu nende projektide loetelu, millele antakse uuendusliku ja kohaliku koostöö auhind, ning millele on osutatud määruse (EL) nr xxx/xxx [maaelu areng] artikli 58 lõikes 4, kujutab endast rahastamisotsust määruse (EL) nr xxx/xxx [finantsmäärus] artikli [75 lõike 2] tähenduses.

Esimeses lõigus osutatud otsuse vastuvõtmise järel võtab komisjon liikmesriigi suhtes määruse (EL) nr xxx/xxx [maaelu areng] artikli 51 lõikes 2 osutatud piirmäära ulatuses eelarvelised kulukohustused seoses kõnealuses liikmesriigis projektidele antud auhindade kogusummaga.

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 39 | välja jäetud |
| Liikmesriikidele tehtavad maksed | |
| 1.
     
  Komisjon teeb artiklis 35 osutatud vahemaksete raames asjaomase liikmesriigi olemasolevate eelarveliste kulukohustuste piires makseid, et hüvitada akrediteeritud makseasutuste poolt käesolevas jaos osutatud auhindade väljaandmisel kantud kulud. | |
| 2.
     
  Iga makse tingimuseks on akrediteeritud makseasutuse allkirjastatud kuludeklaratsiooni edastamine komisjonile vastavalt artikli 102 lõike 1 punktile c. | |
| 3.
     
  Akrediteeritud makseasutused koostavad ja edastavad kas otse või koordineeriva asutuse vahendusel (kui selline asutus on määratud) komisjonile uuendusliku ja kohaliku koostöö auhinnaga seotud kulude deklaratsioonid ajavahemike jooksul, mille komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks vastavalt artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusele. | |
| Kuludeklaratsioonid hõlmavad makseasutuste kantud kulusid iga asjaomase ajavahemiku jooksul. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 39

välja jäetud

Liikmesriikidele tehtavad maksed

1.
     
  Komisjon teeb artiklis 35 osutatud vahemaksete raames asjaomase liikmesriigi olemasolevate eelarveliste kulukohustuste piires makseid, et hüvitada akrediteeritud makseasutuste poolt käesolevas jaos osutatud auhindade väljaandmisel kantud kulud.

2.
     
  Iga makse tingimuseks on akrediteeritud makseasutuse allkirjastatud kuludeklaratsiooni edastamine komisjonile vastavalt artikli 102 lõike 1 punktile c.

3.
     
  Akrediteeritud makseasutused koostavad ja edastavad kas otse või koordineeriva asutuse vahendusel (kui selline asutus on määratud) komisjonile uuendusliku ja kohaliku koostöö auhinnaga seotud kulude deklaratsioonid ajavahemike jooksul, mille komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks vastavalt artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusele.

Kuludeklaratsioonid hõlmavad makseasutuste kantud kulusid iga asjaomase ajavahemiku jooksul.

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 40 | välja jäetud |
| Automaatne kohustustest vabastamine uuendusliku ja kohaliku koostöö auhinna puhul | |
| Komisjon vabastab automaatselt kohustusest artikli 38 teises lõigus osutatud summad, mida ei ole kasutatud liikmesriikide hüvitamiseks vastavalt artiklile 39 või mille kohta ei ole komisjonile seoses kantud kuludega eelarveliste kulukohustuste aastale järgneva teise aasta 31. detsembriks esitatud ühtegi kõnealuses artiklis sätestatud tingimustele vastavat kuludeklaratsiooni. | |
| Artikli 37 lõikeid 3, 4 ja 5 kohaldatakse mutatis mutandis. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 40

välja jäetud

Automaatne kohustustest vabastamine uuendusliku ja kohaliku koostöö auhinna puhul

Komisjon vabastab automaatselt kohustusest artikli 38 teises lõigus osutatud summad, mida ei ole kasutatud liikmesriikide hüvitamiseks vastavalt artiklile 39 või mille kohta ei ole komisjonile seoses kantud kuludega eelarveliste kulukohustuste aastale järgneva teise aasta 31. detsembriks esitatud ühtegi kõnealuses artiklis sätestatud tingimustele vastavat kuludeklaratsiooni.

Artikli 37 lõikeid 3, 4 ja 5 kohaldatakse mutatis mutandis.

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui liikmesriigid ei pea kinni viimasest võimalikust maksekuupäevast, peavad nad maksma toetusesaajatele
  riigieelarve toetusel
  viivist. | 2.   Kui liikmesriigid ei pea kinni viimasest võimalikust maksekuupäevast, peavad nad maksma toetusesaajatele viivist.
  Seda lõiget ei kohaldata juhtudel, kui maksetähtajast mittekinnipidamine ei ole liikmesriigi süü. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui liikmesriigid ei pea kinni viimasest võimalikust maksekuupäevast, peavad nad maksma toetusesaajatele
  riigieelarve toetusel
  viivist.

2.   Kui liikmesriigid ei pea kinni viimasest võimalikust maksekuupäevast, peavad nad maksma toetusesaajatele viivist.
  Seda lõiget ei kohaldata juhtudel, kui maksetähtajast mittekinnipidamine ei ole liikmesriigi süü.

Muudatusettepanekud 196, 197, 198 ja 199

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 43 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon võib rakendusaktidega vähendada liikmesriigi igakuiseid või vahemakseid või need peatada, kui on täidetud
  kõik järgmised tingimused
  : | 2.   Komisjon võib rakendusaktidega vähendada liikmesriigi igakuiseid või vahemakseid või need peatada, kui
  riikliku kontrollisüsteemi üks või enam põhikomponente
  on
  puudu või ei toimi, kuna avastatud puudused on tõsised või esinevad pidevalt või eeskirjadevastaselt tehtud makseid ei nõuta sisse vajaliku hoolsusega või kui on
  täidetud
  üks järgmistest tingimustest
  : |
| a) | kõnealuse riikliku kontrollisüsteemi üks keskne või mitu keskset osa puudub täielikult või ei toimi tõhusalt, sest on tuvastatud tõsiseid ja püsivaid puuduseid või eeskirjadevastaselt tehtud makseid ei nõuta sisse vajaliku hoolsusega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon võib rakendusaktidega vähendada liikmesriigi igakuiseid või vahemakseid või need peatada, kui on täidetud
  kõik järgmised tingimused
  :

2.   Komisjon võib rakendusaktidega vähendada liikmesriigi igakuiseid või vahemakseid või need peatada, kui
  riikliku kontrollisüsteemi üks või enam põhikomponente
  on
  puudu või ei toimi, kuna avastatud puudused on tõsised või esinevad pidevalt või eeskirjadevastaselt tehtud makseid ei nõuta sisse vajaliku hoolsusega või kui on
  täidetud
  üks järgmistest tingimustest
  :

a)

kõnealuse riikliku kontrollisüsteemi üks keskne või mitu keskset osa puudub täielikult või ei toimi tõhusalt, sest on tuvastatud tõsiseid ja püsivaid puuduseid või eeskirjadevastaselt tehtud makseid ei nõuta sisse vajaliku hoolsusega;

välja jäetud

| b) | punktis a
  osutatud puudused on pidevad ning nende alusel on võetud vähemalt kaks artikli 54 kohast rakendusakti, millega jäeti asjaomase liikmesriigi kulutused liidu rahastamisest välja
  ning |
| --- | --- |

b)

punktis a
  osutatud puudused on pidevad ning nende alusel on võetud vähemalt kaks artikli 54 kohast rakendusakti, millega jäeti asjaomase liikmesriigi kulutused liidu rahastamisest välja
  ning

| b) | eespool
  osutatud puudused on
  kas
  pidevad ning nende alusel on võetud vähemalt kaks artikli 54 kohast rakendusakti, millega jäeti asjaomase liikmesriigi kulutused liidu rahastamisest välja
  , või |
| --- | --- |

b)

eespool
  osutatud puudused on
  kas
  pidevad ning nende alusel on võetud vähemalt kaks artikli 54 kohast rakendusakti, millega jäeti asjaomase liikmesriigi kulutused liidu rahastamisest välja
  , või

| c) | komisjon on seisukohal, et kõnealune liikmesriik ei suuda võtta vajalikke
  meetmeid olukorra parandamiseks
  lähitulevikus. |
| --- | --- |

c)

komisjon on seisukohal, et kõnealune liikmesriik ei suuda võtta vajalikke
  meetmeid olukorra parandamiseks
  lähitulevikus.

| c) | komisjon on seisukohal, et kõnealune liikmesriik ei suuda võtta vajalikke
  parandusmeetmeid
  lähitulevikus
  kooskõlas tegevuskavaga, mis sisaldab selgeid edunäitajaid, mis kehtestatakse komisjoniga konsulteerides; |
| --- | --- |

c)

komisjon on seisukohal, et kõnealune liikmesriik ei suuda võtta vajalikke
  parandusmeetmeid
  lähitulevikus
  kooskõlas tegevuskavaga, mis sisaldab selgeid edunäitajaid, mis kehtestatakse komisjoniga konsulteerides;

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui põllumajandusalaste sektoripõhiste õigusaktidega on nõutud, et liikmesriigid peavad kindlaksmääratud aja jooksul esitama teabe teostatud kontrollide arvu ja tulemuste kohta ning liikmesriigid ületavad selle aja, võib komisjon peatada artiklis 18 osutatud igakuised maksed või artiklis 35 osutatud vahemaksed, mille puhul ei ole vastavat statistilist teavet saadetud õigel ajal. | Kui põllumajandusalaste sektoripõhiste õigusaktidega on nõutud, et liikmesriigid peavad kindlaksmääratud aja jooksul esitama teabe
  artikli 61 kohaselt
  teostatud kontrollide arvu ja tulemuste kohta ning
  juhul kui
  liikmesriigid ületavad selle aja, võib komisjon peatada artiklis 18 osutatud igakuised maksed või artiklis 35 osutatud vahemaksed, mille puhul ei ole vastavat statistilist teavet saadetud õigel ajal
  tingimusel, et komisjon on liikmesriikidele aegsasti enne vaatlusperioodi algust teinud kättesaadavaks kogu teabe, kõik vormid ja selgitused, mida nad asjakohase statistilise teabe koostamise jaoks vajavad
  .
  Seda tehes tegutseb komisjon kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ja artikli 48 lõike 5 alusel vastu võetud üksikasjalike eeskirjadega, võttes arvesse hilinemise ulatust. Eelkõige teeb komisjon vahet olukordade vahel, mil teabe hilinenud esitamine seab ohtu iga-aastase eelarve täitmisele heakskiidu andmise mehhanismi ja mil sellist ohtu ei ole. Enne igakuiste maksete peatamist teavitab komisjon kirjalikult sellest asjaomast liikmesriiki. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui põllumajandusalaste sektoripõhiste õigusaktidega on nõutud, et liikmesriigid peavad kindlaksmääratud aja jooksul esitama teabe teostatud kontrollide arvu ja tulemuste kohta ning liikmesriigid ületavad selle aja, võib komisjon peatada artiklis 18 osutatud igakuised maksed või artiklis 35 osutatud vahemaksed, mille puhul ei ole vastavat statistilist teavet saadetud õigel ajal.

Kui põllumajandusalaste sektoripõhiste õigusaktidega on nõutud, et liikmesriigid peavad kindlaksmääratud aja jooksul esitama teabe
  artikli 61 kohaselt
  teostatud kontrollide arvu ja tulemuste kohta ning
  juhul kui
  liikmesriigid ületavad selle aja, võib komisjon peatada artiklis 18 osutatud igakuised maksed või artiklis 35 osutatud vahemaksed, mille puhul ei ole vastavat statistilist teavet saadetud õigel ajal
  tingimusel, et komisjon on liikmesriikidele aegsasti enne vaatlusperioodi algust teinud kättesaadavaks kogu teabe, kõik vormid ja selgitused, mida nad asjakohase statistilise teabe koostamise jaoks vajavad
  .
  Seda tehes tegutseb komisjon kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ja artikli 48 lõike 5 alusel vastu võetud üksikasjalike eeskirjadega, võttes arvesse hilinemise ulatust. Eelkõige teeb komisjon vahet olukordade vahel, mil teabe hilinenud esitamine seab ohtu iga-aastase eelarve täitmisele heakskiidu andmise mehhanismi ja mil sellist ohtu ei ole. Enne igakuiste maksete peatamist teavitab komisjon kirjalikult sellest asjaomast liikmesriiki.

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teavituse eesmärk on põllumajanduspoliitikast ülevaate andmiseks levitada liidus ja sellest väljaspool ühtset, objektiivset ja terviklikku teavet. | Teavituse eesmärk on põllumajanduspoliitikast
  tõese
  ülevaate andmiseks levitada liidus ja sellest väljaspool ühtset, objektiivset ja terviklikku teavet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Teavituse eesmärk on põllumajanduspoliitikast ülevaate andmiseks levitada liidus ja sellest väljaspool ühtset, objektiivset ja terviklikku teavet.

Teavituse eesmärk on põllumajanduspoliitikast
  tõese
  ülevaate andmiseks levitada liidus ja sellest väljaspool ühtset, objektiivset ja terviklikku teavet.

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   
  Komisjon võib rakendusaktidega sätestada
  artikliga 46 ettenähtud kohustuse täiendavad üksikasjad ja ka makseasutuste raamatupidamisarvestusse kirjendatavate üksikasjade suhtes kohaldatavad eritingimused.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. | 6.   
  Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas
  artikliga
  111 vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse artikliga
  46 ettenähtud kohustuse täiendavad üksikasjad ja ka makseasutuste raamatupidamisarvestusse kirjendatavate üksikasjade suhtes kohaldatavad eritingimused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   
  Komisjon võib rakendusaktidega sätestada
  artikliga 46 ettenähtud kohustuse täiendavad üksikasjad ja ka makseasutuste raamatupidamisarvestusse kirjendatavate üksikasjade suhtes kohaldatavad eritingimused.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

6.   
  Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas
  artikliga
  111 vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse artikliga
  46 ettenähtud kohustuse täiendavad üksikasjad ja ka makseasutuste raamatupidamisarvestusse kirjendatavate üksikasjade suhtes kohaldatavad eritingimused.

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6 a.
     
  Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 11 vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse täiendavad eeskirjad artikli 42 lõikes 2 osutatud viivise maksmise kohta toetusesaajatele liikmesriikide poolt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6 a.
     
  Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 11 vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse täiendavad eeskirjad artikli 42 lõikes 2 osutatud viivise maksmise kohta toetusesaajatele liikmesriikide poolt.

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 7 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | eeskirjad, milles käsitletakse artikli 42 lõikes 2 osutatud viivise maksmist toetusesaajatele liikmesriikide poolt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

eeskirjad, milles käsitletakse artikli 42 lõikes 2 osutatud viivise maksmist toetusesaajatele liikmesriikide poolt.

välja jäetud

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 1 – lõik 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | c a) | kas makseasutus vastab artikli 7 lõikes 2 kehtestatud akrediteerimiskriteeriumidele ja kas liikmesriik kohaldab nõuetekohaselt artikli 7 lõike 5 sätteid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c a)

kas makseasutus vastab artikli 7 lõikes 2 kehtestatud akrediteerimiskriteeriumidele ja kas liikmesriik kohaldab nõuetekohaselt artikli 7 lõike 5 sätteid.

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 1 – lõik 1 – punkt c b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | c b) | töö, mida sertifitseerimisasutused peavad tegema artikli 9 alusel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c b)

töö, mida sertifitseerimisasutused peavad tegema artikli 9 alusel;

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 1 – lõik 1 – punkt c c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | c c) | artikli 56 lõikes 1 kehtestatud kohustuste täitmine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c c)

artikli 56 lõikes 1 kehtestatud kohustuste täitmine.

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon teavitab kohapealsest kontrollist aegsasti asjaomast liikmesriiki või liikmesriiki, kelle territooriumil kontroll läbi viiakse. Asjaomase liikmesriigi esindajad võivad sellises kontrollis osaleda. | 2.   Komisjon teavitab kohapealsest kontrollist aegsasti asjaomast liikmesriiki või liikmesriiki, kelle territooriumil kontroll läbi viiakse
  , ja kooskõlastab kontrolle eesmärgiga vähendada mis tahes negatiivset mõju makseasutustele
  . Asjaomase liikmesriigi esindajad võivad sellises kontrollis osaleda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon teavitab kohapealsest kontrollist aegsasti asjaomast liikmesriiki või liikmesriiki, kelle territooriumil kontroll läbi viiakse. Asjaomase liikmesriigi esindajad võivad sellises kontrollis osaleda.

2.   Komisjon teavitab kohapealsest kontrollist aegsasti asjaomast liikmesriiki või liikmesriiki, kelle territooriumil kontroll läbi viiakse
  , ja kooskõlastab kontrolle eesmärgiga vähendada mis tahes negatiivset mõju makseasutustele
  . Asjaomase liikmesriigi esindajad võivad sellises kontrollis osaleda.

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liikmesriigid teevad komisjonile kättesaadavaks kogu teabe tuvastatud eeskirjade eiramise
  ja oletatavate pettusejuhtumite
  kohta ning teabe nimetatud eeskirjade eiramise ja pettustega seoses alusetute maksete sissenõudmiseks võetud meetmete kohta vastavalt käesoleva peatüki III jaole. | 3.   Liikmesriigid teevad komisjonile kättesaadavaks kogu teabe tuvastatud eeskirjade eiramise kohta ning teabe nimetatud eeskirjade eiramise ja pettustega seoses alusetute maksete sissenõudmiseks võetud meetmete kohta vastavalt käesoleva peatüki III jaole. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liikmesriigid teevad komisjonile kättesaadavaks kogu teabe tuvastatud eeskirjade eiramise
  ja oletatavate pettusejuhtumite
  kohta ning teabe nimetatud eeskirjade eiramise ja pettustega seoses alusetute maksete sissenõudmiseks võetud meetmete kohta vastavalt käesoleva peatüki III jaole.

3.   Liikmesriigid teevad komisjonile kättesaadavaks kogu teabe tuvastatud eeskirjade eiramise kohta ning teabe nimetatud eeskirjade eiramise ja pettustega seoses alusetute maksete sissenõudmiseks võetud meetmete kohta vastavalt käesoleva peatüki III jaole.

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Akrediteeritud makseasutused säilitavad teostatud makseid tõendavad dokumendid ja liidu õigusaktidega ettenähtud haldusalaste ja füüsiliste kontrollide teostamisega seotud dokumendid ning teevad kõnealused dokumendid ja teabe komisjonile kättesaadavaks. | Akrediteeritud makseasutused säilitavad teostatud makseid tõendavad dokumendid ja liidu õigusaktidega ettenähtud haldusalaste ja füüsiliste kontrollide teostamisega seotud dokumendid ning teevad kõnealused dokumendid ja teabe komisjonile kättesaadavaks.
  Tõendavaid dokumente võib säilitada elektroonilisel kujul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Akrediteeritud makseasutused säilitavad teostatud makseid tõendavad dokumendid ja liidu õigusaktidega ettenähtud haldusalaste ja füüsiliste kontrollide teostamisega seotud dokumendid ning teevad kõnealused dokumendid ja teabe komisjonile kättesaadavaks.

Akrediteeritud makseasutused säilitavad teostatud makseid tõendavad dokumendid ja liidu õigusaktidega ettenähtud haldusalaste ja füüsiliste kontrollide teostamisega seotud dokumendid ning teevad kõnealused dokumendid ja teabe komisjonile kättesaadavaks.
  Tõendavaid dokumente võib säilitada elektroonilisel kujul.

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 52 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon võib rakendusaktidega kehtestada eeskirju
  seoses järgnevaga: | Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 111 vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse eeskirjad
  seoses järgnevaga: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võib rakendusaktidega kehtestada eeskirju
  seoses järgnevaga:

Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 111 vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse eeskirjad
  seoses järgnevaga:

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 52 – lõik 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | c a) | tingimused, mille korral tuleb teostada artikli 51 esimeses lõigus osutatud alusdokumentide elektrooniline talletamine, sealhulgas selle vorm ja kestus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c a)

tingimused, mille korral tuleb teostada artikli 51 esimeses lõigus osutatud alusdokumentide elektrooniline talletamine, sealhulgas selle vorm ja kestus.

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 52 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Esimese lõiguga ettenähtud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Esimese lõiguga ettenähtud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

välja jäetud

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon hindab väljajäetavaid summasid tuvastatud mittevastavuse raskusastme alusel. Komisjon võtab arvesse rikkumise laadi ja raskusastet ning
  liidule tekitatud rahalist kahju
  . | 2.   Komisjon hindab väljajäetavaid summasid tuvastatud mittevastavuse raskusastme alusel. Komisjon võtab arvesse rikkumise laadi ja raskusastet ning
  väljajäetavate summade aluseks võetakse hinnang selle kohta, kui suurt ohtu rikkumine põllumajandusfondidele põhjustab
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon hindab väljajäetavaid summasid tuvastatud mittevastavuse raskusastme alusel. Komisjon võtab arvesse rikkumise laadi ja raskusastet ning
  liidule tekitatud rahalist kahju
  .

2.   Komisjon hindab väljajäetavaid summasid tuvastatud mittevastavuse raskusastme alusel. Komisjon võtab arvesse rikkumise laadi ja raskusastet ning
  väljajäetavate summade aluseks võetakse hinnang selle kohta, kui suurt ohtu rikkumine põllumajandusfondidele põhjustab
  .

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Komisjon teeb finantskorrektsioone vastavalt igale avastatud eeskirjade eiramise juhule, otsustades eiramise süstemaatilisuse põhjal, kas tuleks kohaldada ekstrapoleeritud või kindlamääralisi korrektsioone. |
| | Kindlamääralisi korrektsioone kohaldatakse ainult juhul, kui juhtumi iseloomu tõttu on kas võimatu teha kindlaks tuvastatud eeskirjade eiramise ulatust ja asjaomast summat või korrigeeritavat summat on võimatu ekstrapoleerida. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a.
     
  Komisjon teeb finantskorrektsioone vastavalt igale avastatud eeskirjade eiramise juhule, otsustades eiramise süstemaatilisuse põhjal, kas tuleks kohaldada ekstrapoleeritud või kindlamääralisi korrektsioone.

Kindlamääralisi korrektsioone kohaldatakse ainult juhul, kui juhtumi iseloomu tõttu on kas võimatu teha kindlaks tuvastatud eeskirjade eiramise ulatust ja asjaomast summat või korrigeeritavat summat on võimatu ekstrapoleerida.

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Enne rahastamisest keeldumist käsitleva mis tahes otsuse vastuvõtmist teavitatakse kirjalikult komisjoni kontrolli tulemustest ja liikmesriigi vastustest, mille järel püüavad pooled jõuda kokkuleppele võetavate meetmete suhtes. | 3.   Enne rahastamisest keeldumist käsitleva mis tahes otsuse vastuvõtmist teavitatakse kirjalikult komisjoni kontrolli tulemustest ja liikmesriigi vastustest, mille järel püüavad pooled jõuda kokkuleppele võetavate meetmete suhtes.
  Sellega seoses antakse liikmesriikidele võimalus tõendada asjaomase dokumentatsiooni läbivaatamise abil, et eeskirjade eiramise tegelik ulatus on komisjoni hinnatust väiksem. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Enne rahastamisest keeldumist käsitleva mis tahes otsuse vastuvõtmist teavitatakse kirjalikult komisjoni kontrolli tulemustest ja liikmesriigi vastustest, mille järel püüavad pooled jõuda kokkuleppele võetavate meetmete suhtes.

3.   Enne rahastamisest keeldumist käsitleva mis tahes otsuse vastuvõtmist teavitatakse kirjalikult komisjoni kontrolli tulemustest ja liikmesriigi vastustest, mille järel püüavad pooled jõuda kokkuleppele võetavate meetmete suhtes.
  Sellega seoses antakse liikmesriikidele võimalus tõendada asjaomase dokumentatsiooni läbivaatamise abil, et eeskirjade eiramise tegelik ulatus on komisjoni hinnatust väiksem.

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui kokkuleppele ei jõuta, võib liikmesriik taotleda menetluse alustamist mõlema poole seisukohtade kooskõlastamiseks nelja kuu jooksul. Menetluse tulemuste aruanne edastatakse komisjonile, kes
  vaatab selle läbi
  enne rahastamisest keeldumist käsitleva mis tahes otsuse tegemist. | Kui kokkuleppele ei jõuta, võib liikmesriik taotleda menetluse alustamist mõlema poole seisukohtade kooskõlastamiseks nelja kuu jooksul. Menetluse tulemuste aruanne edastatakse komisjonile, kes
  peab aruandes toodud soovitusi
  enne rahastamisest keeldumist käsitleva mis tahes otsuse tegemist
  arvesse võtma
  .
  Kui komisjon otsustab aruandes toodud soovitusi mitte järgida, esitab ta selle kohta põhjendused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui kokkuleppele ei jõuta, võib liikmesriik taotleda menetluse alustamist mõlema poole seisukohtade kooskõlastamiseks nelja kuu jooksul. Menetluse tulemuste aruanne edastatakse komisjonile, kes
  vaatab selle läbi
  enne rahastamisest keeldumist käsitleva mis tahes otsuse tegemist.

Kui kokkuleppele ei jõuta, võib liikmesriik taotleda menetluse alustamist mõlema poole seisukohtade kooskõlastamiseks nelja kuu jooksul. Menetluse tulemuste aruanne edastatakse komisjonile, kes
  peab aruandes toodud soovitusi
  enne rahastamisest keeldumist käsitleva mis tahes otsuse tegemist
  arvesse võtma
  .
  Kui komisjon otsustab aruandes toodud soovitusi mitte järgida, esitab ta selle kohta põhjendused.

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 5 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | riiklikud toetused või rikkumised,
  mille kohta on alustatud vastavalt aluslepingu artiklis 108 või 258 sätestatud menetlust
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

riiklikud toetused või rikkumised,
  mille kohta on alustatud vastavalt aluslepingu artiklis 108 või 258 sätestatud menetlust
  ;

| b) | riiklikud toetused
  , mille kohta komisjon on algatanud aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse,
  või rikkumised,
  millest komisjon on asjaomast liikmesriiki teavitanud märgukirjaga kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 258
  ; |
| --- | --- |

b)

riiklikud toetused
  , mille kohta komisjon on algatanud aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse,
  või rikkumised,
  millest komisjon on asjaomast liikmesriiki teavitanud märgukirjaga kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 258
  ;

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon kehtestab rakendusaktidega
  eeskirjad seoses
  järgneva rakendamisega
  : | Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 111 vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse raamatupidamisarvestuse kontrollimise menetluse erinevate etappide eesmärgid, erinevate asjaomaste poolte vastavad rollid ja vastutusalad ning
  eeskirjad seoses
  alljärgnevaga
  : |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon kehtestab rakendusaktidega
  eeskirjad seoses
  järgneva rakendamisega
  :

Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 111 vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse raamatupidamisarvestuse kontrollimise menetluse erinevate etappide eesmärgid, erinevate asjaomaste poolte vastavad rollid ja vastutusalad ning
  eeskirjad seoses
  alljärgnevaga
  :

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | artiklis 54 sätestatud vastavuse kontroll seoses otsuse vastuvõtmise ja rakendamisega võetavate meetmetega, sealhulgas komisjoni ja liikmesriikide vahelise teabevahetusega ning tähtaegadega, millest tuleb kinni pidada, ning ka kõnealuses artiklis sätestatud lepitusmenetlusega, sealhulgas lepitusorgani asutamise, ülesannete, koosseisu ja töömeetoditega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

artiklis 54 sätestatud vastavuse kontroll seoses otsuse vastuvõtmise ja rakendamisega võetavate meetmetega, sealhulgas komisjoni ja liikmesriikide vahelise teabevahetusega ning tähtaegadega, millest tuleb kinni pidada, ning ka kõnealuses artiklis sätestatud lepitusmenetlusega, sealhulgas lepitusorgani asutamise, ülesannete, koosseisu ja töömeetoditega.

| b) | artiklis 54 sätestatud vastavuse kontroll seoses otsuse vastuvõtmise ja rakendamisega võetavate meetmetega, sealhulgas komisjoni ja liikmesriikide vahelise teabevahetusega
  , rakendatavate kaasrahastamise korrektsioonidega
  ning tähtaegadega, millest tuleb kinni pidada, ning ka kõnealuses artiklis sätestatud lepitusmenetlusega, sealhulgas lepitusorgani asutamise, ülesannete, koosseisu ja töömeetoditega. |
| --- | --- |

b)

artiklis 54 sätestatud vastavuse kontroll seoses otsuse vastuvõtmise ja rakendamisega võetavate meetmetega, sealhulgas komisjoni ja liikmesriikide vahelise teabevahetusega
  , rakendatavate kaasrahastamise korrektsioonidega
  ning tähtaegadega, millest tuleb kinni pidada, ning ka kõnealuses artiklis sätestatud lepitusmenetlusega, sealhulgas lepitusorgani asutamise, ülesannete, koosseisu ja töömeetoditega.

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Esimese lõiguga ettenähtud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Esimese lõiguga ettenähtud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

välja jäetud

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Iga eeskirjade eiramise või hooletuse tõttu alusetult tehtud makse puhul peavad liikmesriigid taotlema selle sissenõudmist toetusesaajalt ühe aasta jooksul pärast eeskirjade
  eiramise esimest ilmnemist, ja kannavad
  vastavad summad makseasutuse võlgnike registrisse. | 1.   Iga eeskirjade eiramise või hooletuse tõttu alusetult tehtud makse puhul peavad liikmesriigid taotlema selle sissenõudmist toetusesaajalt ühe aasta jooksul pärast
  seda, kui makseasutus või sissenõudmise eest vastutav asutus on heaks kiitnud kontrolliaruande või sarnase dokumendi, milles kinnitatakse
  eeskirjade
  eiramist, ning asjakohasel juhul pärast seda, kui kõnealune asutus on selle aruande kätte saanud.
  Vastavad summad
  kantakse sissenõudmise taotlemise ajal
  makseasutuse võlgnike registrisse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Iga eeskirjade eiramise või hooletuse tõttu alusetult tehtud makse puhul peavad liikmesriigid taotlema selle sissenõudmist toetusesaajalt ühe aasta jooksul pärast eeskirjade
  eiramise esimest ilmnemist, ja kannavad
  vastavad summad makseasutuse võlgnike registrisse.

1.   Iga eeskirjade eiramise või hooletuse tõttu alusetult tehtud makse puhul peavad liikmesriigid taotlema selle sissenõudmist toetusesaajalt ühe aasta jooksul pärast
  seda, kui makseasutus või sissenõudmise eest vastutav asutus on heaks kiitnud kontrolliaruande või sarnase dokumendi, milles kinnitatakse
  eeskirjade
  eiramist, ning asjakohasel juhul pärast seda, kui kõnealune asutus on selle aruande kätte saanud.
  Vastavad summad
  kantakse sissenõudmise taotlemise ajal
  makseasutuse võlgnike registrisse.

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõige 2 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kui sissenõudmine ei saanud asjaomasest liikmesriigist mitteolenevatel põhjustel toimuda käesoleva lõike esimeses lõigus kindlaksmääratud tähtaja jooksul ja tagasinõutav summa ületab 1 miljonit eurot, võib komisjon liikmesriigi taotlusel tähtaega siiski pikendada kuni poole ulatuses esialgsest tähtajast. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui sissenõudmine ei saanud asjaomasest liikmesriigist mitteolenevatel põhjustel toimuda käesoleva lõike esimeses lõigus kindlaksmääratud tähtaja jooksul ja tagasinõutav summa ületab 1 miljonit eurot, võib komisjon liikmesriigi taotlusel tähtaega siiski pikendada kuni poole ulatuses esialgsest tähtajast.

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõige 3 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | sissenõudmisel juba tehtud ja ettenähtavad kulud on suuremad kui sissenõutav summa
  või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

sissenõudmisel juba tehtud ja ettenähtavad kulud on suuremad kui sissenõutav summa
  või

| a) | sissenõudmisel juba tehtud ja ettenähtavad kulud on suuremad kui sissenõutav summa
  ; see tingimus loetakse täidetuks, kui toetusesaajalt ühe maksena sissenõutav summa ei ületa 300 eurot;
  või |
| --- | --- |

a)

sissenõudmisel juba tehtud ja ettenähtavad kulud on suuremad kui sissenõutav summa
  ; see tingimus loetakse täidetuks, kui toetusesaajalt ühe maksena sissenõutav summa ei ületa 300 eurot;
  või

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Esimese lõigu kohaselt liidu eelarvesse maksmisel võib liikmesriik kinni pidada
  10 %
  vastavatest summadest kindla suurusega sissenõudmiskuludena, välja arvatud asjaomase liikmesriigi haldusasutuste või muude ametiasutuste süül toime pandud eeskirjade eiramise või hooletuse korral. | Esimese lõigu kohaselt liidu eelarvesse maksmisel võib liikmesriik kinni pidada
  20 %
  vastavatest summadest kindla suurusega sissenõudmiskuludena, välja arvatud asjaomase liikmesriigi haldusasutuste või muude ametiasutuste süül toime pandud eeskirjade eiramise või hooletuse korral. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Esimese lõigu kohaselt liidu eelarvesse maksmisel võib liikmesriik kinni pidada
  10 %
  vastavatest summadest kindla suurusega sissenõudmiskuludena, välja arvatud asjaomase liikmesriigi haldusasutuste või muude ametiasutuste süül toime pandud eeskirjade eiramise või hooletuse korral.

Esimese lõigu kohaselt liidu eelarvesse maksmisel võib liikmesriik kinni pidada
  20 %
  vastavatest summadest kindla suurusega sissenõudmiskuludena, välja arvatud asjaomase liikmesriigi haldusasutuste või muude ametiasutuste süül toime pandud eeskirjade eiramise või hooletuse korral.

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 59

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevas jaos sätestatud
  sissenõudmismenetlust
  käsitlevate sätete nõuetekohase ja tõhusa kohaldamise tagamiseks antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 111 seoses erikohustustega, mida liikmesriikidel tuleb täita. | Käesolevas jaos sätestatud
  võlgade ja nendega kaasnevate viiviste sissenõudmise tingimusi ja menetlusi
  käsitlevate sätete nõuetekohase ja tõhusa kohaldamise tagamiseks antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 111 seoses erikohustustega, mida liikmesriikidel tuleb täita. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolevas jaos sätestatud
  sissenõudmismenetlust
  käsitlevate sätete nõuetekohase ja tõhusa kohaldamise tagamiseks antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 111 seoses erikohustustega, mida liikmesriikidel tuleb täita.

Käesolevas jaos sätestatud
  võlgade ja nendega kaasnevate viiviste sissenõudmise tingimusi ja menetlusi
  käsitlevate sätete nõuetekohase ja tõhusa kohaldamise tagamiseks antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 111 seoses erikohustustega, mida liikmesriikidel tuleb täita.

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 60 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | pakkuda tõhusat kaitset
  pettuste vastu, eelkõige kõrgema riskiga aladel, mis toimib hoiatusena, võttes arvesse meetmete kulusid ja nendest saadavat kasu ning nende proportsionaalsust; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

pakkuda tõhusat kaitset
  pettuste vastu, eelkõige kõrgema riskiga aladel, mis toimib hoiatusena, võttes arvesse meetmete kulusid ja nendest saadavat kasu ning nende proportsionaalsust;

| b) | tagada tõhus kaitse
  pettuste vastu, eelkõige kõrgema riskiga aladel, mis toimib hoiatusena, võttes arvesse meetmete kulusid ja nendest saadavat kasu ning nende proportsionaalsust; |
| --- | --- |

b)

tagada tõhus kaitse
  pettuste vastu, eelkõige kõrgema riskiga aladel, mis toimib hoiatusena, võttes arvesse meetmete kulusid ja nendest saadavat kasu ning nende proportsionaalsust;

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 60 – lõige 1 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | e a) | vältida tarbetuid keskkonna- ja rahvatervise kulusid, eelkõige vältida selliste tegevuste rahastamist ÜPP raames, mis tekitavad lisakulusid muudele ELi eelarves olevatele poliitikavaldkondadele, eeskätt keskkonnale ja rahvatervisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

e a)

vältida tarbetuid keskkonna- ja rahvatervise kulusid, eelkõige vältida selliste tegevuste rahastamist ÜPP raames, mis tekitavad lisakulusid muudele ELi eelarves olevatele poliitikavaldkondadele, eeskätt keskkonnale ja rahvatervisele.

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 60 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid loovad tõhusad haldus- ja kontrollisüsteemid, et tagada kooskõla liidu toetuskavasid reguleerivate õigusaktidega. | 2.   Liikmesriigid loovad tõhusad
  , proportsionaalsed ja riskipõhised
  haldus- ja kontrollisüsteemid, et tagada kooskõla liidu toetuskavasid reguleerivate õigusaktidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid loovad tõhusad haldus- ja kontrollisüsteemid, et tagada kooskõla liidu toetuskavasid reguleerivate õigusaktidega.

2.   Liikmesriigid loovad tõhusad
  , proportsionaalsed ja riskipõhised
  haldus- ja kontrollisüsteemid, et tagada kooskõla liidu toetuskavasid reguleerivate õigusaktidega.

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 60 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Uute maksesüsteemide juurutamist, mis omakorda nõuaksid uusi nn rohelisemaks muutmisega seotud jälgimis- ja karistussüsteeme, tuleb vältida, sest see tekitaks vajaduse täiendavate keerukate haldusmenetluste ja lisabürokraatia järele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a.
     
  Uute maksesüsteemide juurutamist, mis omakorda nõuaksid uusi nn rohelisemaks muutmisega seotud jälgimis- ja karistussüsteeme, tuleb vältida, sest see tekitaks vajaduse täiendavate keerukate haldusmenetluste ja lisabürokraatia järele.

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 60 – lõige 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   
  Komisjon võib rakendusaktidega vastu võtta eeskirjad
  käesoleva artikli lõigete 1 ja 2
  ühetaoliseks kohaldamiseks
  . | 4.   
  Et tagada
  käesoleva artikli lõigete 1 ja 2
  eesmärkide täpne ja tõhus saavutamine, antakse komisjonile volitused võtta kooskõlas artikliga 111 vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse liikmesriikidele konkreetsed kohustused
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   
  Komisjon võib rakendusaktidega vastu võtta eeskirjad
  käesoleva artikli lõigete 1 ja 2
  ühetaoliseks kohaldamiseks
  .

4.   
  Et tagada
  käesoleva artikli lõigete 1 ja 2
  eesmärkide täpne ja tõhus saavutamine, antakse komisjonile volitused võtta kooskõlas artikliga 111 vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse liikmesriikidele konkreetsed kohustused
  .

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 60 – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

välja jäetud

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 61

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Komisjon võtab kooskõlas artikliga 111 vastu delegeeritud õigusaktid seoses eeskirjadega, milles käsitletakse riskide tõhusaks ja proportsionaalseks juhtimiseks vajalikku kohapealsete kontrollide miinimumtaset. Nendes eeskirjades täpsustatakse juhud, kui liikmesriigid peavad kohandama kohapealsete kontrollide arvu, olenevalt olemuslike riskide tasemest, ning nende eeskirjadega nähakse ette võimalus vähendada kontrollide arvu, kui veamäärad on vastuvõetaval tasemel ning kehtestatud juhtimis- ja kontrollisüsteemid toimivad nõuetekohaselt. |
| 1.   Artikli 60 lõike 2 kohaselt liikmesriikide loodav süsteem hõlmab kõigi toetusetaotluste süstemaatilisi halduskontrolle ning seda täiendavad kohapealsed kontrollid, kui ei ole sätestatud teisiti. | 1.   Artikli 60 lõike 2 kohaselt liikmesriikide loodav süsteem hõlmab kõigi toetusetaotluste
  ja maksetaotluste
  süstemaatilisi halduskontrolle ning seda täiendavad kohapealsed kontrollid, kui ei ole sätestatud teisiti
  , ja nende kontrollide eesmärk on jälgida toetuskavade sätete täitmist ning olemuslike riskide taset ning kontrollide arvu kohandatakse vastavalt kõnealusele eesmärgile
  . |
| 2.   Kohapealsete kontrollidega seoses koostab vastutav asutus kõigi taotlejate alusel kontrollvalimi, mis vajaduse korral koosneb juhuslikust ja riskipõhisest osast, et saada representatiivne veamäär ja hõlmata samas ka kõige
  suuremad vead
  . | 2.   Kohapealsete kontrollidega seoses koostab vastutav asutus kõigi taotlejate alusel kontrollvalimi, mis vajaduse korral koosneb juhuslikust ja riskipõhisest osast, et saada representatiivne veamäär ja hõlmata samas ka
  valdkonnad, kus veaoht on
  kõige
  suurem
  . |
| | Kooskõlas kontrolli proportsionaalsuse põhimõttega tuleks arvesse võtta teatud tegureid, näiteks järgmisi: |
| | — | tehingute finantsulatus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

-1.
     
  Komisjon võtab kooskõlas artikliga 111 vastu delegeeritud õigusaktid seoses eeskirjadega, milles käsitletakse riskide tõhusaks ja proportsionaalseks juhtimiseks vajalikku kohapealsete kontrollide miinimumtaset. Nendes eeskirjades täpsustatakse juhud, kui liikmesriigid peavad kohandama kohapealsete kontrollide arvu, olenevalt olemuslike riskide tasemest, ning nende eeskirjadega nähakse ette võimalus vähendada kontrollide arvu, kui veamäärad on vastuvõetaval tasemel ning kehtestatud juhtimis- ja kontrollisüsteemid toimivad nõuetekohaselt.

1.   Artikli 60 lõike 2 kohaselt liikmesriikide loodav süsteem hõlmab kõigi toetusetaotluste süstemaatilisi halduskontrolle ning seda täiendavad kohapealsed kontrollid, kui ei ole sätestatud teisiti.

1.   Artikli 60 lõike 2 kohaselt liikmesriikide loodav süsteem hõlmab kõigi toetusetaotluste
  ja maksetaotluste
  süstemaatilisi halduskontrolle ning seda täiendavad kohapealsed kontrollid, kui ei ole sätestatud teisiti
  , ja nende kontrollide eesmärk on jälgida toetuskavade sätete täitmist ning olemuslike riskide taset ning kontrollide arvu kohandatakse vastavalt kõnealusele eesmärgile
  .

2.   Kohapealsete kontrollidega seoses koostab vastutav asutus kõigi taotlejate alusel kontrollvalimi, mis vajaduse korral koosneb juhuslikust ja riskipõhisest osast, et saada representatiivne veamäär ja hõlmata samas ka kõige
  suuremad vead
  .

2.   Kohapealsete kontrollidega seoses koostab vastutav asutus kõigi taotlejate alusel kontrollvalimi, mis vajaduse korral koosneb juhuslikust ja riskipõhisest osast, et saada representatiivne veamäär ja hõlmata samas ka
  valdkonnad, kus veaoht on
  kõige
  suurem
  .

Kooskõlas kontrolli proportsionaalsuse põhimõttega tuleks arvesse võtta teatud tegureid, näiteks järgmisi:

—

tehingute finantsulatus;

| — | juhtimis- ja kontrollsüsteemide varasemate auditite positiivsed tulemused; |
| --- | --- |

—

juhtimis- ja kontrollsüsteemide varasemate auditite positiivsed tulemused;

| — | vabatahtlik osalemine haldussüsteemides, mis on sertifitseeritud tunnustatud rahvusvaheliste standardite alusel. |
| --- | --- |

—

vabatahtlik osalemine haldussüsteemides, mis on sertifitseeritud tunnustatud rahvusvaheliste standardite alusel.

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 64

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Selleks et tagada kontrolli nõuetekohane ja tõhus kohaldamine ning toetuskõlblikkuse tingimuste täitmise kontrolli teostamine tõhusal, ühtsel ja mittediskrimineerival viisil, mis kaitseb liidu finantshuve, antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 111 seoses
  olukordadega, kui toetusesaajad või nende esindajad takistavad kontrolli tegemist. | 1.   Selleks et tagada kontrolli nõuetekohane ja tõhus kohaldamine ning toetuskõlblikkuse tingimuste täitmise kontrolli teostamine tõhusal, ühtsel ja mittediskrimineerival viisil, mis kaitseb liidu finantshuve, antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 111 seoses
  eelkõige järgnevaga: |
| 2.
     
  Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad, mis on vajalikud käesoleva peatüki ühetaoliseks kohaldamiseks liidus. Kõnealused eeskirjad võivad eelkõige olla seotud järgnevaga: | |
| | -a) | eeskirjad seoses olukordadega, kus toetusesaajad või nende esindajad takistavad kontrollide teostamist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Selleks et tagada kontrolli nõuetekohane ja tõhus kohaldamine ning toetuskõlblikkuse tingimuste täitmise kontrolli teostamine tõhusal, ühtsel ja mittediskrimineerival viisil, mis kaitseb liidu finantshuve, antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 111 seoses
  olukordadega, kui toetusesaajad või nende esindajad takistavad kontrolli tegemist.

1.   Selleks et tagada kontrolli nõuetekohane ja tõhus kohaldamine ning toetuskõlblikkuse tingimuste täitmise kontrolli teostamine tõhusal, ühtsel ja mittediskrimineerival viisil, mis kaitseb liidu finantshuve, antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 111 seoses
  eelkõige järgnevaga:

2.
     
  Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad, mis on vajalikud käesoleva peatüki ühetaoliseks kohaldamiseks liidus. Kõnealused eeskirjad võivad eelkõige olla seotud järgnevaga:

-a)

eeskirjad seoses olukordadega, kus toetusesaajad või nende esindajad takistavad kontrollide teostamist;

| a) | liikmesriikide
  läbiviidavate haldus- ja kohapealsete kontrollide eeskirjad seoses liidu õigusaktide kohaldamisest tulenevate kohustuste ja toetuskõlblikkuse tingimustega; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide
  läbiviidavate haldus- ja kohapealsete kontrollide eeskirjad seoses liidu õigusaktide kohaldamisest tulenevate kohustuste ja toetuskõlblikkuse tingimustega;

| a) | liikmesriikides vastavalt proportsionaalsele ja riskipõhisele lähenemisviisile
  läbiviidavate haldus- ja kohapealsete kontrollide eeskirjad seoses liidu õigusaktide kohaldamisest tulenevate kohustuste ja toetuskõlblikkuse tingimustega; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikides vastavalt proportsionaalsele ja riskipõhisele lähenemisviisile
  läbiviidavate haldus- ja kohapealsete kontrollide eeskirjad seoses liidu õigusaktide kohaldamisest tulenevate kohustuste ja toetuskõlblikkuse tingimustega;

| b) | eeskirjad seoses kohapealsete kontrollide miinimumtasemega, mis on vajalik tõhusaks riskijuhtimiseks, sealhulgas tingimused, mille kohaselt peavad liikmesriigid asjaomaseid kontrolle suurendama või võivad neid vähendada, kui haldus- ja kontrollisüsteemid toimivad nõuetekohaselt ning veamäärad on vastuvõetaval tasemel; |
| --- | --- |

b)

eeskirjad seoses kohapealsete kontrollide miinimumtasemega, mis on vajalik tõhusaks riskijuhtimiseks, sealhulgas tingimused, mille kohaselt peavad liikmesriigid asjaomaseid kontrolle suurendama või võivad neid vähendada, kui haldus- ja kontrollisüsteemid toimivad nõuetekohaselt ning veamäärad on vastuvõetaval tasemel;

| c) | tehtud kontrolli ja selle tulemuste aruandluse eeskirjad ja meetodid; |
| --- | --- |

c)

tehtud kontrolli ja selle tulemuste aruandluse eeskirjad ja meetodid;

| c) | tehtud kontrolli ja selle tulemuste aruandluse eeskirjad ja meetodid; |
| --- | --- |

c)

tehtud kontrolli ja selle tulemuste aruandluse eeskirjad ja meetodid;

| d) | nõuete järgimise kontrollimise eest
  vastutavad asutused
  , samuti kontrolli sisu ja sagedus ning turustusetapp, mille ajal peab
  kontrolle
  tegema; |
| --- | --- |

d)

nõuete järgimise kontrollimise eest
  vastutavad asutused
  , samuti kontrolli sisu ja sagedus ning turustusetapp, mille ajal peab
  kontrolle
  tegema;

| d) | nõuete järgimise kontrollimise eest
  vastutavate asutuste määramise eeskirjad
  , samuti kontrolli sisu ja sagedus ning turustusetapp, mille ajal
  kontrolle
  peab tegema; |
| --- | --- |

d)

nõuete järgimise kontrollimise eest
  vastutavate asutuste määramise eeskirjad
  , samuti kontrolli sisu ja sagedus ning turustusetapp, mille ajal
  kontrolle
  peab tegema;

| e) | süsteemi nõuetekohaseks haldamiseks vajalikud eeskirjad lisanõuete kohta seoses tolliprotseduuridega, nagu on eelkõige sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 450/2008; |
| --- | --- |

e)

süsteemi nõuetekohaseks haldamiseks vajalikud eeskirjad lisanõuete kohta seoses tolliprotseduuridega, nagu on eelkõige sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 450/2008;

| e) | süsteemi nõuetekohaseks haldamiseks vajalikud eeskirjad lisanõuete kohta seoses tolliprotseduuridega, nagu on eelkõige sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 450/2008; |
| --- | --- |

e)

süsteemi nõuetekohaseks haldamiseks vajalikud eeskirjad lisanõuete kohta seoses tolliprotseduuridega, nagu on eelkõige sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 450/2008;

| f) | määruse (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused] artiklis 38 osutatud kanepi puhul eeskirjad, milles käsitletakse erikontrollimeetmeid ja tetrahüdrokannabinooli taseme määramise meetodeid; |
| --- | --- |

f)

määruse (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused] artiklis 38 osutatud kanepi puhul eeskirjad, milles käsitletakse erikontrollimeetmeid ja tetrahüdrokannabinooli taseme määramise meetodeid;

| f) | määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] artiklis 38 osutatud kanepi puhul eeskirjad, milles käsitletakse erikontrollimeetmeid ja tetrahüdrokannabinooli taseme määramise meetodeid; |
| --- | --- |

f)

määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] artiklis 38 osutatud kanepi puhul eeskirjad, milles käsitletakse erikontrollimeetmeid ja tetrahüdrokannabinooli taseme määramise meetodeid;

| g) | määruse (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused] artiklis 42 osutatud puuvilla puhul tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide kontrollisüsteem; |
| --- | --- |

g)

määruse (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused] artiklis 42 osutatud puuvilla puhul tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide kontrollisüsteem;

| g) | määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] artiklis 42 osutatud puuvilla puhul tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide kontrollisüsteem; |
| --- | --- |

g)

määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] artiklis 42 osutatud puuvilla puhul tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide kontrollisüsteem;

| h) | määruses (EL) nr xxx/xxx [ühine turukorraldus] osutatud veini puhul eeskirjad alade mõõtmise kohta, sealhulgas kontrollide ja eeskirjade kohta, millega reguleeritakse konkreetset finantsmenetlust kontrollide parandamiseks; |
| --- | --- |

h)

määruses (EL) nr xxx/xxx [ühine turukorraldus] osutatud veini puhul eeskirjad alade mõõtmise kohta, sealhulgas kontrollide ja eeskirjade kohta, millega reguleeritakse konkreetset finantsmenetlust kontrollide parandamiseks;

| h) | määruses (EL) nr .../2013 [ühine turukorraldus] osutatud veini puhul eeskirjad alade mõõtmise kohta, sealhulgas kontrollide ja eeskirjade kohta, millega reguleeritakse konkreetset finantsmenetlust kontrollide parandamiseks; |
| --- | --- |

h)

määruses (EL) nr .../2013 [ühine turukorraldus] osutatud veini puhul eeskirjad alade mõõtmise kohta, sealhulgas kontrollide ja eeskirjade kohta, millega reguleeritakse konkreetset finantsmenetlust kontrollide parandamiseks;

| i) | riikliku sekkumise ja eraladustamisega seoses toodete toetuskõlblikkuse kindlakstegemiseks kohaldatavad katsed ja meetodid, sealhulgas hankemenetluste kasutamine
  nii riikliku sekkumise kui ka eraladustamise puhul
  . |
| --- | --- |

i)

riikliku sekkumise ja eraladustamisega seoses toodete toetuskõlblikkuse kindlakstegemiseks kohaldatavad katsed ja meetodid, sealhulgas hankemenetluste kasutamine
  nii riikliku sekkumise kui ka eraladustamise puhul
  .

| i) | riikliku sekkumise ja eraladustamisega seoses toodete toetuskõlblikkuse kindlakstegemiseks kohaldatavad katsed ja meetodid, sealhulgas hankemenetluste kasutamine
  mõlemal juhul
  . |
| --- | --- |

i)

riikliku sekkumise ja eraladustamisega seoses toodete toetuskõlblikkuse kindlakstegemiseks kohaldatavad katsed ja meetodid, sealhulgas hankemenetluste kasutamine
  mõlemal juhul
  .

1 a.
     
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, kehtestades tähtajad, mille jooksul komisjon peab reageerima teatele, et liikmesriik kavatseb vähendada oma kohapealsete kontrollide arvu.

Esimese lõiguga ettenähtud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas kontrollimenetlusega, millele on osutatud artikli 112 lõikes 3 või määruse (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused], määruse (EL) nr xxx/xxx [maaelu areng] või vastavalt määruse (EL) nr xxx/xxx [ühine turukorraldus] vastavas artiklis.

Esimese lõiguga ettenähtud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas kontrollimenetlusega, millele on osutatud artikli 112 lõikes 3 või määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused], määruse (EL) nr .../2013 [maaelu areng] või vastavalt määruse (EL) nr .../2013 [ühine turukorraldus] vastavas artiklis.

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui leitakse, et toetusesaaja ei vasta toetuskõlblikkuse tingimustele
  või ei täida
  põllumajandusalaste sektoripõhiste õigusaktidega
  ettenähtud toetuse andmise tingimustega seotud kohustusi
  , lõpetatakse
  toetamine
  täielikult
  või osaliselt
  . | 1.   Kui leitakse, et toetusesaaja ei vasta
  täielikult või osaliselt teatava toetuskava
  toetuskõlblikkuse tingimustele
  , nagu on ette nähtud
  põllumajandusalaste sektoripõhiste õigusaktidega, lõpetatakse
  toetuse vastava osa andmine
  täielikult. |
| | Eelkõige lõpetatakse toetamine loendatavate ühikutega, nagu „hektarit maad” või „loomade arv” seotud toetuskõlblikkuse kriteeriumidele mittevastamise korral täielikult nende ühikute puhul, mille toetuskõlblikkuse kriteeriume ei täideta. |
| | 1 a.
     
  Kui toetus on seotud konkreetsete kohustuste täitmisega ja leitakse, et toetusesaaja ei täida neid kohustusi, siis lõpetatakse vastav toetamine täielikult või osaliselt. |
| 2.   Kui
  liidu õigusega
  on see ette nähtud, kehtestavad liikmesriigid ka
  karistusi
  , vähendades makstud või makstavat toetust või selle osa, mille puhul on toetuskõlblikkuse tingimused või kohustused täidetud, või jättes ta sellest maksest või selle osast ilma | 2.   Kui
  õigusaktidega aluslepingu artikli 289 lõike 3 tähenduses
  on see ette nähtud
  – vajaduse korral edasiste üksikasjade alusel
  ,
  mis on sätestatud delegeeritud õigusaktides –,
  kehtestavad liikmesriigid ka
  halduskaristusi
  , vähendades makstud või makstavat toetust või selle osa, mille puhul on toetuskõlblikkuse tingimused või kohustused täidetud, või jättes ta sellest maksest või selle osast ilma. |
| Toetuse
  vähendamise summa on astmeline
  vastavalt tuvastatud
  rikkumise
  tõsidusele, ulatusele, kestusele ja korduvusele ning ülemmääraks võib olla täielik väljaarvamine ühest või mitmest toetuskavast
  üheks või mitmeks kalendriaastaks
  . | Lõikes 1 a osutatud
  toetuse
  lõpetamise ja lõikes 2 osutatud halduskaristuste summad on astmelised
  vastavalt tuvastatud
  mittevastavuse laadile,
  tõsidusele, ulatusele, kestusele ja korduvusele ning ülemmääraks võib olla täielik väljaarvamine
  üheks või mitmeks kalendriaastaks
  ühest või mitmest toetuskavast
  või toetusmeetmest, mille puhul ilmnes mittevastavus
  . |
| | 2 a.
     
  Karistuste astmed põhinevad järgmistel üldkriteeriumidel: |
| | — | mittevastavuse raskusaste sõltub eeskätt selle tagajärgede olulisusest, eelkõige ohust, mida see kujutab asjaomasele ELi fondile, ning seejuures tuleb järjekindlalt silmas pidada asjaomase normi või nõude eesmärke; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui leitakse, et toetusesaaja ei vasta toetuskõlblikkuse tingimustele
  või ei täida
  põllumajandusalaste sektoripõhiste õigusaktidega
  ettenähtud toetuse andmise tingimustega seotud kohustusi
  , lõpetatakse
  toetamine
  täielikult
  või osaliselt
  .

1.   Kui leitakse, et toetusesaaja ei vasta
  täielikult või osaliselt teatava toetuskava
  toetuskõlblikkuse tingimustele
  , nagu on ette nähtud
  põllumajandusalaste sektoripõhiste õigusaktidega, lõpetatakse
  toetuse vastava osa andmine
  täielikult.

Eelkõige lõpetatakse toetamine loendatavate ühikutega, nagu „hektarit maad” või „loomade arv” seotud toetuskõlblikkuse kriteeriumidele mittevastamise korral täielikult nende ühikute puhul, mille toetuskõlblikkuse kriteeriume ei täideta.

1 a.
     
  Kui toetus on seotud konkreetsete kohustuste täitmisega ja leitakse, et toetusesaaja ei täida neid kohustusi, siis lõpetatakse vastav toetamine täielikult või osaliselt.

2.   Kui
  liidu õigusega
  on see ette nähtud, kehtestavad liikmesriigid ka
  karistusi
  , vähendades makstud või makstavat toetust või selle osa, mille puhul on toetuskõlblikkuse tingimused või kohustused täidetud, või jättes ta sellest maksest või selle osast ilma

2.   Kui
  õigusaktidega aluslepingu artikli 289 lõike 3 tähenduses
  on see ette nähtud
  – vajaduse korral edasiste üksikasjade alusel
  ,
  mis on sätestatud delegeeritud õigusaktides –,
  kehtestavad liikmesriigid ka
  halduskaristusi
  , vähendades makstud või makstavat toetust või selle osa, mille puhul on toetuskõlblikkuse tingimused või kohustused täidetud, või jättes ta sellest maksest või selle osast ilma.

Toetuse
  vähendamise summa on astmeline
  vastavalt tuvastatud
  rikkumise
  tõsidusele, ulatusele, kestusele ja korduvusele ning ülemmääraks võib olla täielik väljaarvamine ühest või mitmest toetuskavast
  üheks või mitmeks kalendriaastaks
  .

Lõikes 1 a osutatud
  toetuse
  lõpetamise ja lõikes 2 osutatud halduskaristuste summad on astmelised
  vastavalt tuvastatud
  mittevastavuse laadile,
  tõsidusele, ulatusele, kestusele ja korduvusele ning ülemmääraks võib olla täielik väljaarvamine
  üheks või mitmeks kalendriaastaks
  ühest või mitmest toetuskavast
  või toetusmeetmest, mille puhul ilmnes mittevastavus
  .

2 a.
     
  Karistuste astmed põhinevad järgmistel üldkriteeriumidel:

—

mittevastavuse raskusaste sõltub eeskätt selle tagajärgede olulisusest, eelkõige ohust, mida see kujutab asjaomasele ELi fondile, ning seejuures tuleb järjekindlalt silmas pidada asjaomase normi või nõude eesmärke;

| — | rikkumise ulatuse määramisel vaadatakse eelkõige, kas selle mõju on kaugeleulatuv või piirdub vaid ühe põllumajandusettevõttega; |
| --- | --- |

—

rikkumise ulatuse määramisel vaadatakse eelkõige, kas selle mõju on kaugeleulatuv või piirdub vaid ühe põllumajandusettevõttega;

| — | mittevastavuse kestuse määramisel võtab pädev asutus arvesse eelkõige selle tagajärje püsimise eeldatavat kestust või nende tagajärgede mõistlike vahenditega likvideerimise võimalusi; |
| --- | --- |

—

mittevastavuse kestuse määramisel võtab pädev asutus arvesse eelkõige selle tagajärje püsimise eeldatavat kestust või nende tagajärgede mõistlike vahenditega likvideerimise võimalusi;

| — | mittevastavuse kordumine tähendab seda, et sama nõude, normi või kohustuse mittetäitmine tuvastati rohkem kui ühel korral kolme järjestikuse kalendriaasta jooksul, tingimusel et toetusesaajat teavitati eelmisest mittevastavusest ning asjakohasel juhul on tal olnud võimalus võtta vajalikke meetmeid selle eelmise mittevastavuse likvideerimiseks. |
| --- | --- |

—

mittevastavuse kordumine tähendab seda, et sama nõude, normi või kohustuse mittetäitmine tuvastati rohkem kui ühel korral kolme järjestikuse kalendriaasta jooksul, tingimusel et toetusesaajat teavitati eelmisest mittevastavusest ning asjakohasel juhul on tal olnud võimalus võtta vajalikke meetmeid selle eelmise mittevastavuse likvideerimiseks.

3.   
  Lõikes 1 osutatud
  toetamise lõpetamisega ja
  lõikes 2
  osutatud
  karistustega
  seonduvad summad nõutakse täies ulatuses sisse.

3.   Toetamise lõpetamisega ja
  eelnevates lõigetes
  osutatud
  halduskaristustega
  seonduvad summad nõutakse täies ulatuses sisse.

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 65 a |
| | Toetamise lõpetamised ja toetuste vähendamised seoses maksetega kliima- ja keskkonnasõbralike põllumajandustavade eest |
| | Olenemata artiklist 65, ei ületa toetuse lõpetamise ja vähendamise summa, mida kohaldatakse kooskõlas selle artikliga määruse (EL) nr .../2013 [otsemaksed] 2. peatüki III jaotises osutatud kohustuste mittetäitmise tulemusel, kõnealuses peatükis osutatud makse summat. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 65 a

Toetamise lõpetamised ja toetuste vähendamised seoses maksetega kliima- ja keskkonnasõbralike põllumajandustavade eest

Olenemata artiklist 65, ei ületa toetuse lõpetamise ja vähendamise summa, mida kohaldatakse kooskõlas selle artikliga määruse (EL) nr .../2013 [otsemaksed] 2. peatüki III jaotises osutatud kohustuste mittetäitmise tulemusel, kõnealuses peatükis osutatud makse summat.

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 66 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | toetuskavas osalemise õiguse peatamine, makse saajate hulgast väljaarvamine ja makse peatamine või maksete või toetuste vähendamise määr
  või muud karistused, eelkõige
  juhul kui tähtaegadest ei peeta kinni, kui toode, selle suurus või kogus ei vasta taotlusel märgitule, kui kava on hindamata või teave on esitamata, ebaõige või õigel ajal esitamata; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

toetuskavas osalemise õiguse peatamine, makse saajate hulgast väljaarvamine ja makse peatamine või maksete või toetuste vähendamise määr
  või muud karistused, eelkõige
  juhul kui tähtaegadest ei peeta kinni, kui toode, selle suurus või kogus ei vasta taotlusel märgitule, kui kava on hindamata või teave on esitamata, ebaõige või õigel ajal esitamata;

| a) | toetuskavas osalemise õiguse peatamine, makse saajate hulgast väljaarvamine ja makse peatamine või maksete või toetuste vähendamise määr, juhul kui tähtaegadest ei peeta kinni, kui toode, selle suurus või kogus ei vasta taotlusel märgitule, kui kava on hindamata või teave on esitamata, ebaõige või õigel ajal esitamata; |
| --- | --- |

a)

toetuskavas osalemise õiguse peatamine, makse saajate hulgast väljaarvamine ja makse peatamine või maksete või toetuste vähendamise määr, juhul kui tähtaegadest ei peeta kinni, kui toode, selle suurus või kogus ei vasta taotlusel märgitule, kui kava on hindamata või teave on esitamata, ebaõige või õigel ajal esitamata;

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 66 – lõige 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| g) | heakskiidu või tunnustuse tühistamine või peatamine
  , eelkõige
  juhul, kui ettevõtja, tootjaorganisatsioon, tootjaorganisatsioonide liit, tootjarühm või tootmisharudevaheline organisatsioon ei vasta või ei vasta enam nõutud tingimustele, sealhulgas ei esita teatisi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

g)

heakskiidu või tunnustuse tühistamine või peatamine
  , eelkõige
  juhul, kui ettevõtja, tootjaorganisatsioon, tootjaorganisatsioonide liit, tootjarühm või tootmisharudevaheline organisatsioon ei vasta või ei vasta enam nõutud tingimustele, sealhulgas ei esita teatisi;

| g) | heakskiidu või tunnustuse tühistamine või peatamine juhul, kui ettevõtja, tootjaorganisatsioon, tootjaorganisatsioonide liit, tootjarühm või tootmisharudevaheline organisatsioon ei vasta või ei vasta enam nõutud tingimustele, sealhulgas ei esita teatisi; |
| --- | --- |

g)

heakskiidu või tunnustuse tühistamine või peatamine juhul, kui ettevõtja, tootjaorganisatsioon, tootjaorganisatsioonide liit, tootjarühm või tootmisharudevaheline organisatsioon ei vasta või ei vasta enam nõutud tingimustele, sealhulgas ei esita teatisi;

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 66 – lõige 1 – lõik 1 – punkt i a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | i a) | punktides a–i osutatud meetmete ja karistustega seotud menetlused ja tehnilised kriteeriumid, juhul kui rikutakse vastava õigusakti kohaldamisest tulenevaid kohustusi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

i a)

punktides a–i osutatud meetmete ja karistustega seotud menetlused ja tehnilised kriteeriumid, juhul kui rikutakse vastava õigusakti kohaldamisest tulenevaid kohustusi;

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 66 – lõige 2 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | lõikes 1 osutatud meetmete ja karistustega seotud menetlused ja tehnilised kriteeriumid, juhul kui rikutakse vastava õigusakti kohaldamisest tulenevaid kohustusi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

lõikes 1 osutatud meetmete ja karistustega seotud menetlused ja tehnilised kriteeriumid, juhul kui rikutakse vastava õigusakti kohaldamisest tulenevaid kohustusi;

välja jäetud

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 66 – lõige 2 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | eeskirjad ja
  korra seoses alusetute maksete sissenõudmisega tulenevalt vastava õigusakti kohaldamisest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

eeskirjad ja
  korra seoses alusetute maksete sissenõudmisega tulenevalt vastava õigusakti kohaldamisest.

| b) | korra seoses alusetute maksete sissenõudmisega tulenevalt vastava õigusakti kohaldamisest. |
| --- | --- |

b)

korra seoses alusetute maksete sissenõudmisega tulenevalt vastava õigusakti kohaldamisest.

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Iga liikmesriik loob ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (edaspidi „ühtne süsteem”) ning haldab seda. | 1.   Iga liikmesriik loob ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (edaspidi „ühtne süsteem”) ning haldab seda. |
| 2.   Ühtset süsteemi kohaldatakse määruse (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused] I lisas loetletud toetuskavade ning määruse (EL) nr xxx/xxx [maaelu areng] artikli 22 lõike 1 punktide a ja b ning artiklite 29–32, 34 ja 35 ning vajaduse korral määruse (EL) nr xxx/xxx [katusmäärus] artikli 28 lõike 1 punkti b kohaselt antava toetuse suhtes. | 2.   Ühtset süsteemi kohaldatakse määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] I lisas loetletud toetuskavade ning määruse (EL) nr .../2013 [maaelu areng] artikli 22 lõike 1 punktide a ja b ning artiklite 29–32, 34 ja 35 ning vajaduse korral määruse (EL) nr .../2013 [katusmäärus] artikli 28 lõike 1 punkti b kohaselt antava toetuse suhtes. |
| Käesolevat peatükki ei kohaldata siiski määruse (EL) nr xxx/xxx [maaelu areng] artikli 29 lõikes 9 osutatud meetmete suhtes, samuti kõnealuse määruse artikli 22 lõike 1 punktide a ja b alusel võetavate meetmete suhtes siis, kui tegemist on rajamiskuludega. | Käesolevat peatükki ei kohaldata siiski määruse (EL) nr .../2013 [maaelu areng] artikli 29 lõikes 9 osutatud meetmete suhtes, samuti kõnealuse määruse artikli 22 lõike 1 punktide a ja b alusel võetavate meetmete suhtes siis, kui tegemist on rajamiskuludega. |
| 3.   Vajalikus ulatuses kohaldatakse seda ka VI jaotises sätestatud nõuetele vastavuse kontrolli suhtes. | 3.   Vajalikus ulatuses kohaldatakse seda ka VI jaotises sätestatud nõuetele vastavuse kontrolli suhtes. |
| | 3 a.
     
  Liikmesriigid kasutavad oma integreeritud süsteemide loomisel asjakohaselt tehnoloogiat, et vähendada halduskoormust ning tagada kontrollide tõhus ja tulemuslik teostamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Iga liikmesriik loob ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (edaspidi „ühtne süsteem”) ning haldab seda.

1.   Iga liikmesriik loob ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (edaspidi „ühtne süsteem”) ning haldab seda.

2.   Ühtset süsteemi kohaldatakse määruse (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused] I lisas loetletud toetuskavade ning määruse (EL) nr xxx/xxx [maaelu areng] artikli 22 lõike 1 punktide a ja b ning artiklite 29–32, 34 ja 35 ning vajaduse korral määruse (EL) nr xxx/xxx [katusmäärus] artikli 28 lõike 1 punkti b kohaselt antava toetuse suhtes.

2.   Ühtset süsteemi kohaldatakse määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] I lisas loetletud toetuskavade ning määruse (EL) nr .../2013 [maaelu areng] artikli 22 lõike 1 punktide a ja b ning artiklite 29–32, 34 ja 35 ning vajaduse korral määruse (EL) nr .../2013 [katusmäärus] artikli 28 lõike 1 punkti b kohaselt antava toetuse suhtes.

Käesolevat peatükki ei kohaldata siiski määruse (EL) nr xxx/xxx [maaelu areng] artikli 29 lõikes 9 osutatud meetmete suhtes, samuti kõnealuse määruse artikli 22 lõike 1 punktide a ja b alusel võetavate meetmete suhtes siis, kui tegemist on rajamiskuludega.

Käesolevat peatükki ei kohaldata siiski määruse (EL) nr .../2013 [maaelu areng] artikli 29 lõikes 9 osutatud meetmete suhtes, samuti kõnealuse määruse artikli 22 lõike 1 punktide a ja b alusel võetavate meetmete suhtes siis, kui tegemist on rajamiskuludega.

3.   Vajalikus ulatuses kohaldatakse seda ka VI jaotises sätestatud nõuetele vastavuse kontrolli suhtes.

3.   Vajalikus ulatuses kohaldatakse seda ka VI jaotises sätestatud nõuetele vastavuse kontrolli suhtes.

3 a.
     
  Liikmesriigid kasutavad oma integreeritud süsteemide loomisel asjakohaselt tehnoloogiat, et vähendada halduskoormust ning tagada kontrollide tõhus ja tulemuslik teostamine.

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõnealune andmebaas võimaldab eelkõige liikmesriigi pädeval asutusel saada kätte andmed iga kalendri- ja/või turustusaasta kohta alates 2000. aastast. See võimaldab saada otse ja viivitamata kätte ka vähemalt viie eelneva järjestikuse kalendriaasta andmeid. | Kõnealune andmebaas võimaldab eelkõige liikmesriigi pädeval asutusel saada kätte andmed iga kalendri- ja/või turustusaasta kohta alates 2000. aastast.
  ELiga 2004. aastal ühinenud liikmesriigid peavad siiski tagama andmete kättesaadavuse alates 2004. aastast.
  See võimaldab saada otse ja viivitamata kätte ka vähemalt viie eelneva järjestikuse kalendriaasta andmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealune andmebaas võimaldab eelkõige liikmesriigi pädeval asutusel saada kätte andmed iga kalendri- ja/või turustusaasta kohta alates 2000. aastast. See võimaldab saada otse ja viivitamata kätte ka vähemalt viie eelneva järjestikuse kalendriaasta andmeid.

Kõnealune andmebaas võimaldab eelkõige liikmesriigi pädeval asutusel saada kätte andmed iga kalendri- ja/või turustusaasta kohta alates 2000. aastast.
  ELiga 2004. aastal ühinenud liikmesriigid peavad siiski tagama andmete kättesaadavuse alates 2004. aastast.
  See võimaldab saada otse ja viivitamata kätte ka vähemalt viie eelneva järjestikuse kalendriaasta andmeid.

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikli 73 – lõige 2 ja 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid edastavad, muu hulgas elektrooniliste vahendite kaudu, eelneval aastal kindlaksmääratud aladel põhinevad eeltäidetud vormid ning graafilise materjali, märkides kõnealuste alade asukoha. Liikmesriik võib otsustada, et toetusetaotluses tuleb märkida üksnes muutused, mis on toimunud võrreldes eelmisel aastal esitatud toetusetaotlusega. Kuid mis puutub määruse (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused] V jaotises sätestatud väikepõllumajandustootjate kavasse, siis kõnealune võimalus antakse kõigile asjaomastele põllumajandustootjatele. | 2.   Liikmesriigid edastavad, muu hulgas elektrooniliste vahendite kaudu, eelneval aastal kindlaksmääratud aladel põhinevad eeltäidetud vormid ning graafilise materjali, märkides kõnealuste alade asukoha. Liikmesriik võib otsustada, et toetusetaotluses tuleb märkida üksnes muutused, mis on toimunud võrreldes eelmisel aastal esitatud toetusetaotlusega. Kuid mis puutub määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] V jaotises sätestatud väikepõllumajandustootjate kavasse, siis kõnealune võimalus antakse kõigile asjaomastele põllumajandustootjatele. |
| | 2 a.
     
  Liikmesriigid võivad otsustada, et toetusetaotlus või maksetaotlus, mis täidab lõikes 1 sätestatud nõudeid, kehtib mitu aastat tingimusel, et asjaomased toetusesaajad kohustuvad teatama kõigist muudatustest algselt esitatud teabes. Mitmeaastase taotluse tingimuseks on siiski toetusesaaja iga-aastane kinnitus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid edastavad, muu hulgas elektrooniliste vahendite kaudu, eelneval aastal kindlaksmääratud aladel põhinevad eeltäidetud vormid ning graafilise materjali, märkides kõnealuste alade asukoha. Liikmesriik võib otsustada, et toetusetaotluses tuleb märkida üksnes muutused, mis on toimunud võrreldes eelmisel aastal esitatud toetusetaotlusega. Kuid mis puutub määruse (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused] V jaotises sätestatud väikepõllumajandustootjate kavasse, siis kõnealune võimalus antakse kõigile asjaomastele põllumajandustootjatele.

2.   Liikmesriigid edastavad, muu hulgas elektrooniliste vahendite kaudu, eelneval aastal kindlaksmääratud aladel põhinevad eeltäidetud vormid ning graafilise materjali, märkides kõnealuste alade asukoha. Liikmesriik võib otsustada, et toetusetaotluses tuleb märkida üksnes muutused, mis on toimunud võrreldes eelmisel aastal esitatud toetusetaotlusega. Kuid mis puutub määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] V jaotises sätestatud väikepõllumajandustootjate kavasse, siis kõnealune võimalus antakse kõigile asjaomastele põllumajandustootjatele.

2 a.
     
  Liikmesriigid võivad otsustada, et toetusetaotlus või maksetaotlus, mis täidab lõikes 1 sätestatud nõudeid, kehtib mitu aastat tingimusel, et asjaomased toetusesaajad kohustuvad teatama kõigist muudatustest algselt esitatud teabes. Mitmeaastase taotluse tingimuseks on siiski toetusesaaja iga-aastane kinnitus.

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 75

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid viivad vastavalt artiklile 61 makseasutuste või nende delegeeritud asutuste kaudu läbi toetusetaotluste halduskontrolle toetuskõlblikkuse tingimuste täitmise kontrollimiseks. Kõnealuseid kontrolle täiendavad kohapealsed kontrollid. | 1.   Liikmesriigid viivad vastavalt artiklile 61 makseasutuste või nende delegeeritud asutuste kaudu läbi toetusetaotluste halduskontrolle toetuskõlblikkuse tingimuste täitmise kontrollimiseks. Kõnealuseid kontrolle täiendavad kohapealsed kontrollid
  , mille eesmärk on jälgida toetuskavade sätete täitmist ning olemusliku riski taset
  . |
| 2.   Kohapealsete kontrollide läbiviimiseks koostavad liikmesriigid
  põllumajanduslike majapidamiste ja/või
  toetusesaajate kontrollikava. | 2.   Kohapealsete kontrollide läbiviimiseks koostavad liikmesriigid toetusesaajate kontrollikava
  , mis koosneb juhuslikust osast, et saada representatiivne veamäär, ja riskipõhisest osast, mis võimaldab esmast tähelepanu kõrge riskiga taotlustele
  . |
| 3.   Liikmesriigid võivad põldude kohapealsete kontrollide teostamiseks kasutada kaugseiret ja ülemaailmset satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS). | 3.   Liikmesriigid võivad põldude kohapealsete kontrollide teostamiseks kasutada kaugseiret ja ülemaailmset satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS). |
| 4.   Toetuskõlblikkuse tingimuste täitmata jätmisel kohaldatakse artiklit 65. | 4.   Toetuskõlblikkuse tingimuste täitmata jätmisel kohaldatakse artiklit 65. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid viivad vastavalt artiklile 61 makseasutuste või nende delegeeritud asutuste kaudu läbi toetusetaotluste halduskontrolle toetuskõlblikkuse tingimuste täitmise kontrollimiseks. Kõnealuseid kontrolle täiendavad kohapealsed kontrollid.

1.   Liikmesriigid viivad vastavalt artiklile 61 makseasutuste või nende delegeeritud asutuste kaudu läbi toetusetaotluste halduskontrolle toetuskõlblikkuse tingimuste täitmise kontrollimiseks. Kõnealuseid kontrolle täiendavad kohapealsed kontrollid
  , mille eesmärk on jälgida toetuskavade sätete täitmist ning olemusliku riski taset
  .

2.   Kohapealsete kontrollide läbiviimiseks koostavad liikmesriigid
  põllumajanduslike majapidamiste ja/või
  toetusesaajate kontrollikava.

2.   Kohapealsete kontrollide läbiviimiseks koostavad liikmesriigid toetusesaajate kontrollikava
  , mis koosneb juhuslikust osast, et saada representatiivne veamäär, ja riskipõhisest osast, mis võimaldab esmast tähelepanu kõrge riskiga taotlustele
  .

3.   Liikmesriigid võivad põldude kohapealsete kontrollide teostamiseks kasutada kaugseiret ja ülemaailmset satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS).

3.   Liikmesriigid võivad põldude kohapealsete kontrollide teostamiseks kasutada kaugseiret ja ülemaailmset satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS).

4.   Toetuskõlblikkuse tingimuste täitmata jätmisel kohaldatakse artiklit 65.

4.   Toetuskõlblikkuse tingimuste täitmata jätmisel kohaldatakse artiklit 65.

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 76

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artikli 68 lõikes 2 osutatud toetuskavade ja meetmete kohased maksed tehakse järgneval kalendriaastal, ajavahemikul 1. detsembrist 30. juunini. Kõnealusel ajavahemikul tehakse makseid kuni kahes osas. | 1.   Artikli 68 lõikes 2 osutatud toetuskavade ja meetmete kohased maksed tehakse järgneval kalendriaastal, ajavahemikul 1. detsembrist 30. juunini. Kõnealusel ajavahemikul tehakse makseid kuni kahes osas. |
| Kõnealusel ajavahemikul tehakse makseid kuni kahes osas. | Kõnealusel ajavahemikul tehakse makseid kuni kahes osas. |
| Liikmesriigid võivad siiski enne 1. detsembrit, kuid mitte enne 16. oktoobrit teha ettemakseid kuni 50 % ulatuses otsetoetuste puhul ja 75 % maaelu arengu raames antava toetuse puhul, nagu on osutatud artikli 68 lõikes 2. | Liikmesriigid võivad siiski enne 1. detsembrit, kuid mitte enne 16. oktoobrit teha ettemakseid kuni 50 % ulatuses otsetoetuste puhul ja 75 % maaelu arengu raames antava toetuse puhul, nagu on osutatud artikli 68 lõikes 2. |
| | Ilma et see piiraks kolmanda lõigu kohaldamist, võib komisjon võtta vastu rakendusaktid, millega lubatakse liikmesriikidel suurendada ettemaksete protsendimäära 80 %ni piirkondades, kus põllumajandustootjad on erandlike tingimuste tõttu tõsistes rahalistes raskustes. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. |
| 2.   Lõikes 1 osutatud makseid ei tehta enne, kui liikmesriigi poolt artikli 75 kohaselt teostatav toetuskõlblikkuse tingimuste täitmise kontroll on lõpule viidud. | 2.   Lõikes 1 osutatud makseid ei tehta enne, kui liikmesriigi poolt artikli 75 kohaselt teostatav toetuskõlblikkuse tingimuste täitmise kontroll on lõpule viidud. |
| | 2 a.
     
  Erandina käesoleva artikli lõikest 2 võivad liikmesriigid otsustada, võttes arvesse liigse väljamakse ohtu, maksta kuni 50 % seoses määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] III jaotises osutatud kohaldatava maksega ja 75 % toetuseks, mis on määratud artikli 68 lõikes 2 osutatud maaelu arengu alusel, pärast artikli 61 lõikega 1 ette nähtud halduskontrollide lõpuleviimist. Väljamakse protsent on kõikide meetme või tegevuste kogumi raames toetuse saajate puhul ühesugune. |
| | 2 b.
     
  Komisjon võib ühe või mitme liikmesriigi nõudmisel erandjuhtudel ja kui saadaolevad eelarvevahendid seda võimaldavad, lubada ettemakseid teha ka enne 16. oktoobrit. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artikli 68 lõikes 2 osutatud toetuskavade ja meetmete kohased maksed tehakse järgneval kalendriaastal, ajavahemikul 1. detsembrist 30. juunini. Kõnealusel ajavahemikul tehakse makseid kuni kahes osas.

1.   Artikli 68 lõikes 2 osutatud toetuskavade ja meetmete kohased maksed tehakse järgneval kalendriaastal, ajavahemikul 1. detsembrist 30. juunini. Kõnealusel ajavahemikul tehakse makseid kuni kahes osas.

Kõnealusel ajavahemikul tehakse makseid kuni kahes osas.

Kõnealusel ajavahemikul tehakse makseid kuni kahes osas.

Liikmesriigid võivad siiski enne 1. detsembrit, kuid mitte enne 16. oktoobrit teha ettemakseid kuni 50 % ulatuses otsetoetuste puhul ja 75 % maaelu arengu raames antava toetuse puhul, nagu on osutatud artikli 68 lõikes 2.

Liikmesriigid võivad siiski enne 1. detsembrit, kuid mitte enne 16. oktoobrit teha ettemakseid kuni 50 % ulatuses otsetoetuste puhul ja 75 % maaelu arengu raames antava toetuse puhul, nagu on osutatud artikli 68 lõikes 2.

Ilma et see piiraks kolmanda lõigu kohaldamist, võib komisjon võtta vastu rakendusaktid, millega lubatakse liikmesriikidel suurendada ettemaksete protsendimäära 80 %ni piirkondades, kus põllumajandustootjad on erandlike tingimuste tõttu tõsistes rahalistes raskustes. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

2.   Lõikes 1 osutatud makseid ei tehta enne, kui liikmesriigi poolt artikli 75 kohaselt teostatav toetuskõlblikkuse tingimuste täitmise kontroll on lõpule viidud.

2.   Lõikes 1 osutatud makseid ei tehta enne, kui liikmesriigi poolt artikli 75 kohaselt teostatav toetuskõlblikkuse tingimuste täitmise kontroll on lõpule viidud.

2 a.
     
  Erandina käesoleva artikli lõikest 2 võivad liikmesriigid otsustada, võttes arvesse liigse väljamakse ohtu, maksta kuni 50 % seoses määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] III jaotises osutatud kohaldatava maksega ja 75 % toetuseks, mis on määratud artikli 68 lõikes 2 osutatud maaelu arengu alusel, pärast artikli 61 lõikega 1 ette nähtud halduskontrollide lõpuleviimist. Väljamakse protsent on kõikide meetme või tegevuste kogumi raames toetuse saajate puhul ühesugune.

2 b.
     
  Komisjon võib ühe või mitme liikmesriigi nõudmisel erandjuhtudel ja kui saadaolevad eelarvevahendid seda võimaldavad, lubada ettemakseid teha ka enne 16. oktoobrit.

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | a a) | eeskirjad seoses tehnoloogia kasutamisega integreeritud süsteemi loomisel, et tagada süsteemide optimeerimine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a a)

eeskirjad seoses tehnoloogia kasutamisega integreeritud süsteemi loomisel, et tagada süsteemide optimeerimine;

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | b a) | artikli 70 kohase elektroonilise andmebaasi põhijooned, mõisted ja kvaliteedinõuded; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b a)

artikli 70 kohase elektroonilise andmebaasi põhijooned, mõisted ja kvaliteedinõuded;

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 1 – punkt b b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | b b) | artikli 71 kohase põldude identifitseerimise süsteemi ning artikli 74 kohase toetusesaajate identifitseerimise süsteemi põhijooned, mõisted ja kvaliteedinõuded; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b b)

artikli 71 kohase põldude identifitseerimise süsteemi ning artikli 74 kohase toetusesaajate identifitseerimise süsteemi põhijooned, mõisted ja kvaliteedinõuded;

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 1 – punkt b c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | b c) | artikli 72 kohaste toetusõiguste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi põhijooned, mõisted ja kvaliteedinõuded; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b c)

artikli 72 kohaste toetusõiguste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi põhijooned, mõisted ja kvaliteedinõuded;

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 1 – punkt b d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | b d) | eeskirjad artikli 73 kohaste toetuse- ja maksetaotluste kohta ning toetusõiguste taotluste kohta, sealhulgas taotluste esitamise lõppkuupäev, nõuded taotlustes märgitavate miinimumandmete kohta, toetusetaotluste muutmise või tühistamise sätted, toetusetaotluse esitamise nõudest vabastamine ning sätted, mis lubavad liikmesriigil kohaldada lihtsustatud menetlust või parandada ilmselgeid vigu; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b d)

eeskirjad artikli 73 kohaste toetuse- ja maksetaotluste kohta ning toetusõiguste taotluste kohta, sealhulgas taotluste esitamise lõppkuupäev, nõuded taotlustes märgitavate miinimumandmete kohta, toetusetaotluste muutmise või tühistamise sätted, toetusetaotluse esitamise nõudest vabastamine ning sätted, mis lubavad liikmesriigil kohaldada lihtsustatud menetlust või parandada ilmselgeid vigu;

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 1 – punkt b e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | b e) | eeskirjad kontrolli teostamise kohta, et kontrollida kohustuste täitmist ning toetuse- või maksetaotluses esitatud teabe õigsust ja täielikkust; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b e)

eeskirjad kontrolli teostamise kohta, et kontrollida kohustuste täitmist ning toetuse- või maksetaotluses esitatud teabe õigsust ja täielikkust;

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | sätted toetuse arvutamise aluse ühtlustatud määratluse kohta, sealhulgas eeskirjad, kuidas tegutseda teatavatel juhtudel, kui toetuskõlblikud alad sisaldavad maastikuelemente ja puid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

sätted toetuse arvutamise aluse ühtlustatud määratluse kohta, sealhulgas eeskirjad, kuidas tegutseda teatavatel juhtudel, kui toetuskõlblikud alad sisaldavad maastikuelemente ja puid;

| b) | sätted toetuse arvutamise aluse ühtlustatud määratluse kohta, sealhulgas eeskirjad, kuidas tegutseda teatavatel juhtudel, kui toetuskõlblikud alad sisaldavad maastikuelemente ja puid
  . Ilma et see piiraks määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] artikli 9 kohaldamist, on abikõlblikkuse eeskirjad kooskõlas kliimamuutuse ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemise väljakutsetele vastamisega, ning seetõttu ei tohiks nendega karistada kõrge loodusliku väärtusega põllumajandusliku tootmise või agrometsandussüsteemide kasutamist või põhjustada keskkonnakvaliteedi langemist. Paindlikkus põllumajanduslikel või keskkonnaalastel põhjustel on lubatud asjaomase liikmesriigi või piirkonna kohalike tavade alusel
  ; |
| --- | --- |

b)

sätted toetuse arvutamise aluse ühtlustatud määratluse kohta, sealhulgas eeskirjad, kuidas tegutseda teatavatel juhtudel, kui toetuskõlblikud alad sisaldavad maastikuelemente ja puid
  . Ilma et see piiraks määruse (EL) nr .../2013 [otsetoetused] artikli 9 kohaldamist, on abikõlblikkuse eeskirjad kooskõlas kliimamuutuse ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemise väljakutsetele vastamisega, ning seetõttu ei tohiks nendega karistada kõrge loodusliku väärtusega põllumajandusliku tootmise või agrometsandussüsteemide kasutamist või põhjustada keskkonnakvaliteedi langemist. Paindlikkus põllumajanduslikel või keskkonnaalastel põhjustel on lubatud asjaomase liikmesriigi või piirkonna kohalike tavade alusel
  ;

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | sätted
  tahtlike
  rikkumiste, väiksemate rikkumiste, vähendamiste kuhjumise ning erinevate vähendamiste samaaegse kohaldamise ühetaolise ja proportsionaalse kohtlemise kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

sätted
  tahtlike
  rikkumiste, väiksemate rikkumiste, vähendamiste kuhjumise ning erinevate vähendamiste samaaegse kohaldamise ühetaolise ja proportsionaalse kohtlemise kohta;

| b) | sätted
  tõsiste
  rikkumiste, väiksemate rikkumiste, vähendamiste kuhjumise ning erinevate vähendamiste samaaegse kohaldamise ühetaolise ja proportsionaalse kohtlemise kohta; |
| --- | --- |

b)

sätted
  tõsiste
  rikkumiste, väiksemate rikkumiste, vähendamiste kuhjumise ning erinevate vähendamiste samaaegse kohaldamise ühetaolise ja proportsionaalse kohtlemise kohta;

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | artikli 70 kohase elektroonilise andmebaasi põhijooned, mõisted ja kvaliteedinõuded; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

artikli 70 kohase elektroonilise andmebaasi põhijooned, mõisted ja kvaliteedinõuded;

välja jäetud

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | artikli 71 kohase põldude identifitseerimise süsteemi ning artikli 74 kohase toetusesaajate identifitseerimise süsteemi põhijooned, mõisted ja kvaliteedinõuded; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

artikli 71 kohase põldude identifitseerimise süsteemi ning artikli 74 kohase toetusesaajate identifitseerimise süsteemi põhijooned, mõisted ja kvaliteedinõuded;

välja jäetud

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | artikli 72 kohaste toetusõiguste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi põhijooned, mõisted ja kvaliteedinõuded; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

artikli 72 kohaste toetusõiguste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi põhijooned, mõisted ja kvaliteedinõuded;

välja jäetud

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | eeskirjad artikli 73 kohaste toetuse- ja maksetaotluste kohta ning toetusõiguste taotluste kohta, sealhulgas taotluste esitamise lõppkuupäev, nõuded taotlustes märgitavate miinimumandmete kohta, toetusetaotluste muutmise või tühistamise sätted, toetusetaotluse esitamise nõudest vabastamine ning sätted, mis lubavad liikmesriigil kohaldada lihtsustatud menetlust või parandada ilmselgeid vigu; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

d)

eeskirjad artikli 73 kohaste toetuse- ja maksetaotluste kohta ning toetusõiguste taotluste kohta, sealhulgas taotluste esitamise lõppkuupäev, nõuded taotlustes märgitavate miinimumandmete kohta, toetusetaotluste muutmise või tühistamise sätted, toetusetaotluse esitamise nõudest vabastamine ning sätted, mis lubavad liikmesriigil kohaldada lihtsustatud menetlust või parandada ilmselgeid vigu;

välja jäetud

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõik 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | eeskirjad kontrolli teostamise kohta, et kontrollida kohustuste täitmist ning toetuse- või maksetaotluses esitatud teabe õigsust ja täielikkust; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

e)

eeskirjad kontrolli teostamise kohta, et kontrollida kohustuste täitmist ning toetuse- või maksetaotluses esitatud teabe õigsust ja täielikkust;

välja jäetud

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõik 1 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | tehnilised mõisted käesoleva peatüki ühetaoliseks rakendamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(f)

tehnilised mõisted käesoleva peatüki ühetaoliseks rakendamiseks;

välja jäetud

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 88 – lõige 2 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon võtab vajaduse korral rakendusaktidega vastu vajalikud sätted käesoleva
  määruse
  ühetaoliseks kohaldamiseks liidus, eelkõige seoses järgmisega: | 2.   Komisjon võtab vajaduse korral rakendusaktidega vastu vajalikud sätted käesoleva
  peatüki
  ühetaoliseks kohaldamiseks liidus, eelkõige seoses järgmisega: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon võtab vajaduse korral rakendusaktidega vastu vajalikud sätted käesoleva
  määruse
  ühetaoliseks kohaldamiseks liidus, eelkõige seoses järgmisega:

2.   Komisjon võtab vajaduse korral rakendusaktidega vastu vajalikud sätted käesoleva
  peatüki
  ühetaoliseks kohaldamiseks liidus, eelkõige seoses järgmisega:

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 90 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3 a)
     
  Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 111 vastu delegeeritud õigusakte seoses järgmiste aspektidega: |
| | a) | liikmesriikide rakendatavad meetmed kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste ebaseadusliku kasutamise ärahoidmiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3 a)
     
  Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 111 vastu delegeeritud õigusakte seoses järgmiste aspektidega:

a)

liikmesriikide rakendatavad meetmed kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste ebaseadusliku kasutamise ärahoidmiseks;

| b) | liikmesriikide läbi viidavad asjakohased kontrollid, sealhulgas analüüsid. |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide läbi viidavad asjakohased kontrollid, sealhulgas analüüsid.

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 90 – lõige 4 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | liikmesriikide rakendatavad meetmed kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste ebaseadusliku kasutamise ärahoidmiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

liikmesriikide rakendatavad meetmed kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste ebaseadusliku kasutamise ärahoidmiseks;

välja jäetud

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 90 – lõige 4 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | liikmesriikide tehtavad kontrollid, sealhulgas analüüsid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

d)

liikmesriikide tehtavad kontrollid, sealhulgas analüüsid.

välja jäetud

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 91 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | rikkumine on asjaomasele toetusesaajale vahetult omistatava tegemise või tegematajätmise tagajärg; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

rikkumine on asjaomasele toetusesaajale vahetult omistatava tegemise või tegematajätmise tagajärg;

| a) | rikkumine on asjaomasele toetusesaajale vahetult
  ja ühemõtteliselt
  omistatava tegemise või tegematajätmise tagajärg; |
| --- | --- |

a)

rikkumine on asjaomasele toetusesaajale vahetult
  ja ühemõtteliselt
  omistatava tegemise või tegematajätmise tagajärg;

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 91 – lõige 2 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | rikkumine seondub toetusesaaja põllumajandusliku tegevusega
  ning |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

rikkumine seondub toetusesaaja põllumajandusliku tegevusega
  ning

| b) | rikkumine seondub toetusesaaja põllumajandusliku tegevusega
  või |
| --- | --- |

b)

rikkumine seondub toetusesaaja põllumajandusliku tegevusega
  või

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 93 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 23.
   
  oktoobri 2000
  . aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, käsitatakse II lisa osana niipea, kui kõnealust direktiivi rakendavad kõik liikmesriigid ning on kindlaks määratud põllumajandustootjatele otse kohaldatavad kohustused. Kõnealuste elementide arvessevõtmiseks antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 111 seoses II lisa muutmisega 12 kuu jooksul alates hetkest, mil viimane liikmesriik on teavitanud komisjoni direktiivi rakendamisest. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

23.
   
  oktoobri 2000
  . aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, käsitatakse II lisa osana niipea, kui kõnealust direktiivi rakendavad kõik liikmesriigid ning on kindlaks määratud põllumajandustootjatele otse kohaldatavad kohustused. Kõnealuste elementide arvessevõtmiseks antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 111 seoses II lisa muutmisega 12 kuu jooksul alates hetkest, mil viimane liikmesriik on teavitanud komisjoni direktiivi rakendamisest.

välja jäetud

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 93 – lõik 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lisaks hõlmavad nõuetele vastavuse eeskirjad 2014. ja 2015. aasta puhul ka püsirohumaa säilitamist. Liikmesriigid, kes olid
  liidu liikmed
  1.
  jaanuaril
  2004, tagavad, et maa, mis oli 2003. aasta pindalatoetuste taotluste esitamiseks ettenähtud kuupäeval püsirohumaa, ka säilitatakse sellisena kindlaksmääratud ulatuses. Liikmesriigid, kes said 2004
  . aastal
  liidu
  liikmeteks
  , tagavad, et maa, mis oli 1. mail 2004 püsirohumaa,
  ka
  säilitatakse sellisena kindlaksmääratud piirides. Bulgaaria ja Rumeenia tagavad, et maa, mis oli 1. jaanuaril 2007 püsirohumaa, ka säilitatakse sellisena kindlaksmääratud piirides. | Lisaks hõlmavad nõuetele vastavuse eeskirjad 2014. ja 2015. aasta puhul ka püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  säilitamist. Liikmesriigid, kes olid
  liikmesriigid enne
  1.
  jaanuarit
  2004, tagavad, et maa, mis oli 2003. aasta pindalatoetuste taotluste esitamiseks ettenähtud kuupäeval püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  , ka säilitatakse sellisena kindlaksmääratud ulatuses. Liikmesriigid, kes said 2004 liidu
  liikmesriikideks
  , tagavad, et maa, mis oli 1. mail 2004 püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  , säilitatakse sellisena kindlaksmääratud piirides. Bulgaaria ja Rumeenia tagavad, et maa, mis oli 1. jaanuaril 2007 püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  , ka säilitatakse sellisena kindlaksmääratud piirides. |
| | Liikmesriik võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel esimesest lõigust siiski kõrvale kalduda, tingimusel et ta võtab kasutusele meetmed oma püsirohumaa ja püsikarjamaa kogupindala märkimisväärse vähenemise vältimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Lisaks hõlmavad nõuetele vastavuse eeskirjad 2014. ja 2015. aasta puhul ka püsirohumaa säilitamist. Liikmesriigid, kes olid
  liidu liikmed
  1.
  jaanuaril
  2004, tagavad, et maa, mis oli 2003. aasta pindalatoetuste taotluste esitamiseks ettenähtud kuupäeval püsirohumaa, ka säilitatakse sellisena kindlaksmääratud ulatuses. Liikmesriigid, kes said 2004
  . aastal
  liidu
  liikmeteks
  , tagavad, et maa, mis oli 1. mail 2004 püsirohumaa,
  ka
  säilitatakse sellisena kindlaksmääratud piirides. Bulgaaria ja Rumeenia tagavad, et maa, mis oli 1. jaanuaril 2007 püsirohumaa, ka säilitatakse sellisena kindlaksmääratud piirides.

Lisaks hõlmavad nõuetele vastavuse eeskirjad 2014. ja 2015. aasta puhul ka püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  säilitamist. Liikmesriigid, kes olid
  liikmesriigid enne
  1.
  jaanuarit
  2004, tagavad, et maa, mis oli 2003. aasta pindalatoetuste taotluste esitamiseks ettenähtud kuupäeval püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  , ka säilitatakse sellisena kindlaksmääratud ulatuses. Liikmesriigid, kes said 2004 liidu
  liikmesriikideks
  , tagavad, et maa, mis oli 1. mail 2004 püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  , säilitatakse sellisena kindlaksmääratud piirides. Bulgaaria ja Rumeenia tagavad, et maa, mis oli 1. jaanuaril 2007 püsirohumaa
  ja püsikarjamaa
  , ka säilitatakse sellisena kindlaksmääratud piirides.

Liikmesriik võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel esimesest lõigust siiski kõrvale kalduda, tingimusel et ta võtab kasutusele meetmed oma püsirohumaa ja püsikarjamaa kogupindala märkimisväärse vähenemise vältimiseks.

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 93 – lõik 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lisaks võtab komisjon rakendusaktidega
  vastu
  meetodid
  püsirohumaa suhtarvu ja säilitatava põllumajandusmaa
  kindlaksmääramiseks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. | Komisjonile antakse volitused võtta
  vastu
  delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 111
  püsirohumaa suhtarvu ja säilitatava põllumajandusmaa
  kindlaksmääramise meetodite vastuvõtmise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Lisaks võtab komisjon rakendusaktidega
  vastu
  meetodid
  püsirohumaa suhtarvu ja säilitatava põllumajandusmaa
  kindlaksmääramiseks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Komisjonile antakse volitused võtta
  vastu
  delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 111
  püsirohumaa suhtarvu ja säilitatava põllumajandusmaa
  kindlaksmääramise meetodite vastuvõtmise kohta.

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 94

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad, et kogu põllumajandusmaad
  , sealhulgas maad, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil,
  hoitakse heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis. Liikmesriigid määratlevad riiklikul või piirkondlikul tasandil toetusesaajate suhtes maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise miinimumstandardid II lisa alusel, võttes arvesse asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi, olemasolevat põllumajandustootmist, maakasutust, külvikorda, põllumajandustavasid ja põllumajandusstruktuure. Liikmesriigid ei või määratleda miinimumnõudeid, mida ei ole II lisas kehtestatud. | Liikmesriigid tagavad, et kogu põllumajandusmaad hoitakse heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis. Liikmesriigid määratlevad riiklikul või piirkondlikul tasandil toetusesaajate suhtes maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise miinimumstandardid II lisa alusel, võttes arvesse asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi, olemasolevat põllumajandustootmist, maakasutust, külvikorda, põllumajandustavasid ja põllumajandusstruktuure. Liikmesriigid ei või määratleda miinimumnõudeid, mida ei ole II lisas kehtestatud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et kogu põllumajandusmaad
  , sealhulgas maad, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil,
  hoitakse heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis. Liikmesriigid määratlevad riiklikul või piirkondlikul tasandil toetusesaajate suhtes maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise miinimumstandardid II lisa alusel, võttes arvesse asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi, olemasolevat põllumajandustootmist, maakasutust, külvikorda, põllumajandustavasid ja põllumajandusstruktuure. Liikmesriigid ei või määratleda miinimumnõudeid, mida ei ole II lisas kehtestatud.

Liikmesriigid tagavad, et kogu põllumajandusmaad hoitakse heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis. Liikmesriigid määratlevad riiklikul või piirkondlikul tasandil toetusesaajate suhtes maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise miinimumstandardid II lisa alusel, võttes arvesse asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi, olemasolevat põllumajandustootmist, maakasutust, külvikorda, põllumajandustavasid ja põllumajandusstruktuure. Liikmesriigid ei või määratleda miinimumnõudeid, mida ei ole II lisas kehtestatud.

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 96 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid võivad kasutada olemasolevaid haldus- ja kontrollisüsteeme, et tagada nõuetele vastavuse eeskirjade täitmine. | Liikmesriigid võivad kasutada olemasolevaid haldus- ja kontrollisüsteeme, et tagada nõuetele vastavuse eeskirjade täitmine
  , ja määratlevad paketi kontrollitavaid nõudeid ja standardeid, mida põllumajandusliku majapidamise tasandil kohaldada
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid võivad kasutada olemasolevaid haldus- ja kontrollisüsteeme, et tagada nõuetele vastavuse eeskirjade täitmine.

Liikmesriigid võivad kasutada olemasolevaid haldus- ja kontrollisüsteeme, et tagada nõuetele vastavuse eeskirjade täitmine
  , ja määratlevad paketi kontrollitavaid nõudeid ja standardeid, mida põllumajandusliku majapidamise tasandil kohaldada
  .

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 96 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Nõuete, standardite, õigusaktide või nõuetele vastavuse valdkondade kontrollimisel võib arvesse võtta järgmisi tegureid: |
| | — | põllumajandustootjate osalemine käesoleva määruse III jaotises sätestatud põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemis; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a.
     
  Nõuete, standardite, õigusaktide või nõuetele vastavuse valdkondade kontrollimisel võib arvesse võtta järgmisi tegureid:

—

põllumajandustootjate osalemine käesoleva määruse III jaotises sätestatud põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemis;

| — | põllumajandustootjate osalemine sertifitseerimissüsteemis, kui see hõlmab asjaomaseid nõudeid ja standardeid. |
| --- | --- |

—

põllumajandustootjate osalemine sertifitseerimissüsteemis, kui see hõlmab asjaomaseid nõudeid ja standardeid.

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 96 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liikmesriigid teostavad kohapealseid kontrolle, et teha kindlaks, kas toetusesaaja täidab käesolevas jaotises sätestatud kohustusi. | 3.   Liikmesriigid teostavad kohapealseid kontrolle, et teha kindlaks, kas toetusesaaja täidab käesolevas jaotises sätestatud kohustusi.
  Seda tehes pööravad liikmesriigid kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega esmatähelepanu kõrgeimate riskidega taotlustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liikmesriigid teostavad kohapealseid kontrolle, et teha kindlaks, kas toetusesaaja täidab käesolevas jaotises sätestatud kohustusi.

3.   Liikmesriigid teostavad kohapealseid kontrolle, et teha kindlaks, kas toetusesaaja täidab käesolevas jaotises sätestatud kohustusi.
  Seda tehes pööravad liikmesriigid kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega esmatähelepanu kõrgeimate riskidega taotlustele.

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 96 – lõige 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   
  Komisjon võtab rakendusaktidega
  vastu
  eeskirjad
  kontrollide teostamise
  kohta
  käesolevas jaotises osutatud kohustuste täitmise kontrollimiseks. | 4.   
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 111
  vastu
  delegeeritud õigusakte, et kehtestada
  kontrollide teostamise
  eeskirjad
  käesolevas jaotises osutatud kohustuste täitmise kontrollimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   
  Komisjon võtab rakendusaktidega
  vastu
  eeskirjad
  kontrollide teostamise
  kohta
  käesolevas jaotises osutatud kohustuste täitmise kontrollimiseks.

4.   
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 111
  vastu
  delegeeritud õigusakte, et kehtestada
  kontrollide teostamise
  eeskirjad
  käesolevas jaotises osutatud kohustuste täitmise kontrollimiseks.

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 96 – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

välja jäetud

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 97 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artiklis 91 sätestatud karistust kohaldatakse, kui nõuetele vastavuse eeskirju on mis tahes ajal teatava kalendriaasta (edaspidi „asjaomane kalendriaasta”) kestel rikutud ja kõnealune rikkumine on omistatav asjaomasel kalendriaastal toetuse- või maksetaotluse esitanud toetusesaajale. | 1.   Artiklis 91 sätestatud karistust kohaldatakse, kui nõuetele vastavuse eeskirju on mis tahes ajal teatava kalendriaasta (edaspidi „asjaomane kalendriaasta”) kestel rikutud ja kõnealune rikkumine on
  vahetult ja ühemõtteliselt
  omistatav asjaomasel kalendriaastal toetuse- või maksetaotluse esitanud toetusesaajale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artiklis 91 sätestatud karistust kohaldatakse, kui nõuetele vastavuse eeskirju on mis tahes ajal teatava kalendriaasta (edaspidi „asjaomane kalendriaasta”) kestel rikutud ja kõnealune rikkumine on omistatav asjaomasel kalendriaastal toetuse- või maksetaotluse esitanud toetusesaajale.

1.   Artiklis 91 sätestatud karistust kohaldatakse, kui nõuetele vastavuse eeskirju on mis tahes ajal teatava kalendriaasta (edaspidi „asjaomane kalendriaasta”) kestel rikutud ja kõnealune rikkumine on
  vahetult ja ühemõtteliselt
  omistatav asjaomasel kalendriaastal toetuse- või maksetaotluse esitanud toetusesaajale.

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 97 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui liikmesriik otsustab kasutada esimeses lõigus sätestatud võimalust, võtab pädev asutus järgneval aastal toetusesaajate valimi puhul vajalikud meetmed, et kontrollida, kas toetusesaaja on asjaomase tuvastatud rikkumise heastanud. Toetusesaajat teavitatakse avastatud rikkumistest ja parandusmeetmete võtmise kohustusest. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui liikmesriik otsustab kasutada esimeses lõigus sätestatud võimalust, võtab pädev asutus järgneval aastal toetusesaajate valimi puhul vajalikud meetmed, et kontrollida, kas toetusesaaja on asjaomase tuvastatud rikkumise heastanud. Toetusesaajat teavitatakse avastatud rikkumistest ja parandusmeetmete võtmise kohustusest.

välja jäetud

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 99

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artiklis 91 sätestatud karistust kohaldatakse, vähendades artiklis 92 loetletud ning kõnealusele toetusesaajale asjaomase kalendriaasta või asjaomaste aastatega seoses tehtud või tehtavate maksete kogusummat või jättes ta sellest ilma. | 1.   Artiklis 91 sätestatud karistust kohaldatakse, vähendades artiklis 92 loetletud ning kõnealusele toetusesaajale asjaomase kalendriaasta või asjaomaste aastatega seoses tehtud või tehtavate maksete kogusummat või jättes ta sellest ilma. |
| Vastavate vähendamiste ja väljaarvamiste arvutamiseks võetakse arvesse tuvastatud rikkumiste tõsidust, ulatust, püsivust ja korduvust ning lõigetes 2–4 sätestatud kriteeriume. | Vastavate vähendamiste ja väljaarvamiste arvutamiseks võetakse
  proportsionaalselt
  arvesse tuvastatud rikkumiste
  laadi,
  tõsidust, ulatust, püsivust ja korduvust ning lõigetes 2–4 sätestatud kriteeriume. |
| 2.   Hooletusest tingitud rikkumise korral ei ole vähendamine suurem kui 5 % ja korduva rikkumise korral suurem kui 15 %. | 2.   Hooletusest tingitud rikkumise korral ei ole vähendamine suurem kui 5 % ja korduva rikkumise korral
  ei ole
  suurem kui 15 %. |
| Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid otsustada, et vähendamist ei
  kohaldata
  , kui rikkumist
  võib
  selle tõsidust, ulatust ja kestust arvestades
  käsitada
  väiksema rikkumisena. Rikkumisi, mis kujutavad otsest ohtu rahva- või loomatervisele, ei käsitata siiski väiksemate rikkumistena.
  Toetusesaajat teavitatakse avastatud rikkumistest ja parandusmeetmete võtmise kohustusest. | Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid otsustada, et vähendamist ei
  tule kohaldada
  , kui rikkumist
  peaks
  selle tõsidust, ulatust ja kestust arvestades
  käsitama
  väiksema rikkumisena. Rikkumisi, mis kujutavad otsest ohtu rahva- või loomatervisele, ei käsitata siiski väiksemate rikkumistena. |
| | Veelgi enam, liikmesriigid võivad seada sisse varajase hoiatuse süsteemi, mida kohaldatakse esimeste rikkumiste korral, mida ei käsitata tõsisena. Kui liikmesriik otsustab seda võimalust kasutada, saadab pädev asutus toetusesaajale esialgse hoiatuse, teavitades teda avastatud rikkumistest ja kohustusest võtta parandusmeetmeid. Selliste süsteemide mõju piirdub toetusesaaja vastutavana hoidmisega nõuete mittetäitmise eest. Hoiatusele peavad järgneva aasta jooksul järgnema asjakohased kontrollid, et teha kindlaks, kas rikkumine on heastatud. Kui rikkumine on heastatud, siis vähendamist ei kohaldata. Kui rikkumist ei ole heastatud, kohaldatakse esimese lõigu kohast vähendamist tagasiulatuvalt. Rikkumist, mis kujutab otsest ohtu rahva- või loomatervisele, käsitatakse siiski alati tõsise rikkumisena. |
| 3.   
  Tahtliku
  rikkumise korral ei tohi vähendamine olla põhimõtteliselt alla 20 % ning ülemmääraks võib olla täielik väljaarvamine ühest või mitmest toetuskavast ning seda võib kohaldada ühe või mitme kalendriaasta jooksul. | 3.   
  Raskest hooletusest tuleneva tõsise
  rikkumise korral ei tohi vähendamine olla põhimõtteliselt alla 20 % ning ülemmääraks võib olla täielik väljaarvamine ühest või mitmest toetuskavast ning seda võib kohaldada ühe või mitme kalendriaasta jooksul. |
| 4.   Mingil juhul ei ole vähendamiste või väljaarvamiste kogusumma ühel kalendriaastal suurem kui lõike 1 esimeses lõigus osutatud kogusumma. | 4.   Mingil juhul ei ole vähendamiste või väljaarvamiste kogusumma ühel kalendriaastal suurem kui lõike 1 esimeses lõigus osutatud kogusumma. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artiklis 91 sätestatud karistust kohaldatakse, vähendades artiklis 92 loetletud ning kõnealusele toetusesaajale asjaomase kalendriaasta või asjaomaste aastatega seoses tehtud või tehtavate maksete kogusummat või jättes ta sellest ilma.

1.   Artiklis 91 sätestatud karistust kohaldatakse, vähendades artiklis 92 loetletud ning kõnealusele toetusesaajale asjaomase kalendriaasta või asjaomaste aastatega seoses tehtud või tehtavate maksete kogusummat või jättes ta sellest ilma.

Vastavate vähendamiste ja väljaarvamiste arvutamiseks võetakse arvesse tuvastatud rikkumiste tõsidust, ulatust, püsivust ja korduvust ning lõigetes 2–4 sätestatud kriteeriume.

Vastavate vähendamiste ja väljaarvamiste arvutamiseks võetakse
  proportsionaalselt
  arvesse tuvastatud rikkumiste
  laadi,
  tõsidust, ulatust, püsivust ja korduvust ning lõigetes 2–4 sätestatud kriteeriume.

2.   Hooletusest tingitud rikkumise korral ei ole vähendamine suurem kui 5 % ja korduva rikkumise korral suurem kui 15 %.

2.   Hooletusest tingitud rikkumise korral ei ole vähendamine suurem kui 5 % ja korduva rikkumise korral
  ei ole
  suurem kui 15 %.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid otsustada, et vähendamist ei
  kohaldata
  , kui rikkumist
  võib
  selle tõsidust, ulatust ja kestust arvestades
  käsitada
  väiksema rikkumisena. Rikkumisi, mis kujutavad otsest ohtu rahva- või loomatervisele, ei käsitata siiski väiksemate rikkumistena.
  Toetusesaajat teavitatakse avastatud rikkumistest ja parandusmeetmete võtmise kohustusest.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid otsustada, et vähendamist ei
  tule kohaldada
  , kui rikkumist
  peaks
  selle tõsidust, ulatust ja kestust arvestades
  käsitama
  väiksema rikkumisena. Rikkumisi, mis kujutavad otsest ohtu rahva- või loomatervisele, ei käsitata siiski väiksemate rikkumistena.

Veelgi enam, liikmesriigid võivad seada sisse varajase hoiatuse süsteemi, mida kohaldatakse esimeste rikkumiste korral, mida ei käsitata tõsisena. Kui liikmesriik otsustab seda võimalust kasutada, saadab pädev asutus toetusesaajale esialgse hoiatuse, teavitades teda avastatud rikkumistest ja kohustusest võtta parandusmeetmeid. Selliste süsteemide mõju piirdub toetusesaaja vastutavana hoidmisega nõuete mittetäitmise eest. Hoiatusele peavad järgneva aasta jooksul järgnema asjakohased kontrollid, et teha kindlaks, kas rikkumine on heastatud. Kui rikkumine on heastatud, siis vähendamist ei kohaldata. Kui rikkumist ei ole heastatud, kohaldatakse esimese lõigu kohast vähendamist tagasiulatuvalt. Rikkumist, mis kujutab otsest ohtu rahva- või loomatervisele, käsitatakse siiski alati tõsise rikkumisena.

3.   
  Tahtliku
  rikkumise korral ei tohi vähendamine olla põhimõtteliselt alla 20 % ning ülemmääraks võib olla täielik väljaarvamine ühest või mitmest toetuskavast ning seda võib kohaldada ühe või mitme kalendriaasta jooksul.

3.   
  Raskest hooletusest tuleneva tõsise
  rikkumise korral ei tohi vähendamine olla põhimõtteliselt alla 20 % ning ülemmääraks võib olla täielik väljaarvamine ühest või mitmest toetuskavast ning seda võib kohaldada ühe või mitme kalendriaasta jooksul.

4.   Mingil juhul ei ole vähendamiste või väljaarvamiste kogusumma ühel kalendriaastal suurem kui lõike 1 esimeses lõigus osutatud kogusumma.

4.   Mingil juhul ei ole vähendamiste või väljaarvamiste kogusumma ühel kalendriaastal suurem kui lõike 1 esimeses lõigus osutatud kogusumma.

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 101

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Vahendite nõuetekohase jaotamise tagamiseks toetuskõlblikele toetusesaajatele antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 111, et luua ühtlustatud alus nõuetele vastavusest tulenevate karistuste arvutamiseks, võttes arvesse finantsdistsipliinist tulenevaid vähendamisi. | 1.   Vahendite nõuetekohase jaotamise tagamiseks toetuskõlblikele toetusesaajatele antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 111, et luua ühtlustatud alus nõuetele vastavusest tulenevate karistuste arvutamiseks, võttes arvesse finantsdistsipliinist tulenevaid vähendamisi. |
| 2.   Selleks et nõuetele vastavus oleks tagatud tõhusal, ühtsel ja mittediskrimineerival viisil, antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 111 seoses karistuste arvutamise ja kohaldamisega. | 2.   Selleks et nõuetele vastavus oleks tagatud tõhusal,
  riskipõhisel ja proportsionaalsel,
  ühtsel ja mittediskrimineerival viisil, antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 111 seoses karistuste arvutamise ja kohaldamisega.
  Need delegeeritud õigusaktid sisaldavad eelkõige eeskirju juhtude kohta, kui halduskaristusi ei määrata II lisas, SMR 7-s ja SMR 8-s osutatud loomade identifitseerimise ja registreerimise süsteemide tehnilise tõrke tõttu tekkinud rikkumiste puhul ning kui rikkumine ei tulene otseselt asjaomasele toetusesaajale omistatavast teost või tegemata jätmisest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Vahendite nõuetekohase jaotamise tagamiseks toetuskõlblikele toetusesaajatele antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 111, et luua ühtlustatud alus nõuetele vastavusest tulenevate karistuste arvutamiseks, võttes arvesse finantsdistsipliinist tulenevaid vähendamisi.

1.   Vahendite nõuetekohase jaotamise tagamiseks toetuskõlblikele toetusesaajatele antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 111, et luua ühtlustatud alus nõuetele vastavusest tulenevate karistuste arvutamiseks, võttes arvesse finantsdistsipliinist tulenevaid vähendamisi.

2.   Selleks et nõuetele vastavus oleks tagatud tõhusal, ühtsel ja mittediskrimineerival viisil, antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 111 seoses karistuste arvutamise ja kohaldamisega.

2.   Selleks et nõuetele vastavus oleks tagatud tõhusal,
  riskipõhisel ja proportsionaalsel,
  ühtsel ja mittediskrimineerival viisil, antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 111 seoses karistuste arvutamise ja kohaldamisega.
  Need delegeeritud õigusaktid sisaldavad eelkõige eeskirju juhtude kohta, kui halduskaristusi ei määrata II lisas, SMR 7-s ja SMR 8-s osutatud loomade identifitseerimise ja registreerimise süsteemide tehnilise tõrke tõttu tekkinud rikkumiste puhul ning kui rikkumine ei tulene otseselt asjaomasele toetusesaajale omistatavast teost või tegemata jätmisest.

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 102 – lõige 1 – lõik 1 – punkt c – alapunkt v

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| v) | kokkuvõtte kõigi selliste auditite ja kontrollide kättesaadavatest tulemustest, mis on teostatud vastavalt kavale ning sektoripõhistes eeskirjades sätestatud üksikasjalikele sätetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

v)

kokkuvõtte kõigi selliste auditite ja kontrollide kättesaadavatest tulemustest, mis on teostatud vastavalt kavale ning sektoripõhistes eeskirjades sätestatud üksikasjalikele sätetele.

| v) | iga-aastase
  kokkuvõtte kõigi selliste auditite ja kontrollide kättesaadavatest tulemustest, mis on teostatud vastavalt kavale ning sektoripõhistes eeskirjades sätestatud üksikasjalikele sätetele
  , koos EAGFi ja EAFRD kulude aruandega
  . |
| --- | --- |

v)

iga-aastase
  kokkuvõtte kõigi selliste auditite ja kontrollide kättesaadavatest tulemustest, mis on teostatud vastavalt kavale ning sektoripõhistes eeskirjades sätestatud üksikasjalikele sätetele
  , koos EAGFi ja EAFRD kulude aruandega
  .

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 102 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3 a)
     
  Juhul kui liikmesriigid peavad oma käesoleva artikli alusel sätestatud kohustuste täitmiseks viima läbi statistika analüüse, annab komisjon neile õigeaegselt kogu vajaliku teabe. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3 a)
     
  Juhul kui liikmesriigid peavad oma käesoleva artikli alusel sätestatud kohustuste täitmiseks viima läbi statistika analüüse, annab komisjon neile õigeaegselt kogu vajaliku teabe.

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 106 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui määrusega (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused] ettenähtud otsetoetus makstakse toetusesaajale muus vääringus kui euro, konverteerivad liikmesriigid eurodes väljendatud toetusesumma omavääringusse, võttes aluseks
  kõige uuema
  ümberarvestuskursi, mille Euroopa Keskpank on avaldanud enne selle aasta 1. oktoobrit, mille puhul antakse toetust. | 3.   Kui määrusega (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused] ettenähtud otsetoetus makstakse toetusesaajale muus vääringus kui euro, konverteerivad liikmesriigid eurodes väljendatud toetusesumma omavääringusse, võttes aluseks
  viimase kuu keskmise
  ümberarvestuskursi, mille Euroopa Keskpank on avaldanud enne selle aasta 1. oktoobrit, mille puhul antakse toetust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui määrusega (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused] ettenähtud otsetoetus makstakse toetusesaajale muus vääringus kui euro, konverteerivad liikmesriigid eurodes väljendatud toetusesumma omavääringusse, võttes aluseks
  kõige uuema
  ümberarvestuskursi, mille Euroopa Keskpank on avaldanud enne selle aasta 1. oktoobrit, mille puhul antakse toetust.

3.   Kui määrusega (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused] ettenähtud otsetoetus makstakse toetusesaajale muus vääringus kui euro, konverteerivad liikmesriigid eurodes väljendatud toetusesumma omavääringusse, võttes aluseks
  viimase kuu keskmise
  ümberarvestuskursi, mille Euroopa Keskpank on avaldanud enne selle aasta 1. oktoobrit, mille puhul antakse toetust.

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 107 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Komisjon võib rakendusaktidega
  võtta
  meetmeid
  , et kaitsta liidu õigusaktide kohaldamist, kui omavääringuga seotud erandlikud rahandustavad võivad seda ohustada. Kõnealused meetmed võivad vajaduse korral kehtivatest eeskirjadest kõrvale kalduda. | 1.   
  Komisjonile antakse volitused
  võtta
  vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 111 meetmete vastuvõtmise kohta
  , et kaitsta liidu õigusaktide kohaldamist, kui omavääringuga seotud erandlikud rahandustavad võivad seda ohustada. Kõnealused meetmed võivad vajaduse korral kehtivatest eeskirjadest kõrvale kalduda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Komisjon võib rakendusaktidega
  võtta
  meetmeid
  , et kaitsta liidu õigusaktide kohaldamist, kui omavääringuga seotud erandlikud rahandustavad võivad seda ohustada. Kõnealused meetmed võivad vajaduse korral kehtivatest eeskirjadest kõrvale kalduda.

1.   
  Komisjonile antakse volitused
  võtta
  vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 111 meetmete vastuvõtmise kohta
  , et kaitsta liidu õigusaktide kohaldamist, kui omavääringuga seotud erandlikud rahandustavad võivad seda ohustada. Kõnealused meetmed võivad vajaduse korral kehtivatest eeskirjadest kõrvale kalduda.

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 110

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ühise põllumajanduspoliitika tulemuslikkuse mõõtmiseks kehtestatakse ühine järelevalve- ja hindamisraamistik
  . See hõlmab kõiki ühise põllumajanduspoliitika meetmete järelevalve ja hindamisega seotud vahendeid
  ,
  eelkõige selliseid,
  mis
  seonduvad määruses (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused] sätestatud otsetoetustega, määruses (EL) nr xxx/xxx [ühine turukorraldus] sätestatud turumeetmetega, määruses (EL) nr xxx/xxx [maaelu areng] sätestatud maaelu arengu meetmetega ning käesolevas määruses sätestatud nõuetele vastavuse kohaldamisega. | 1.   Ühise põllumajanduspoliitika tulemuslikkuse mõõtmiseks kehtestatakse ühine järelevalve- ja hindamisraamistik, mis
  eelkõige seondub |
| | a) | määruses (EL) nr .../2013 [otsetoetused] sätestatud otsetoetustega, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ühise põllumajanduspoliitika tulemuslikkuse mõõtmiseks kehtestatakse ühine järelevalve- ja hindamisraamistik
  . See hõlmab kõiki ühise põllumajanduspoliitika meetmete järelevalve ja hindamisega seotud vahendeid
  ,
  eelkõige selliseid,
  mis
  seonduvad määruses (EL) nr xxx/xxx [otsetoetused] sätestatud otsetoetustega, määruses (EL) nr xxx/xxx [ühine turukorraldus] sätestatud turumeetmetega, määruses (EL) nr xxx/xxx [maaelu areng] sätestatud maaelu arengu meetmetega ning käesolevas määruses sätestatud nõuetele vastavuse kohaldamisega.

1.   Ühise põllumajanduspoliitika tulemuslikkuse mõõtmiseks kehtestatakse ühine järelevalve- ja hindamisraamistik, mis
  eelkõige seondub

a)

määruses (EL) nr .../2013 [otsetoetused] sätestatud otsetoetustega,

| b) | määruses (EL) nr .../2013 [ühine turukorraldus] sätestatud turumeetmetega, |
| --- | --- |

b)

määruses (EL) nr .../2013 [ühine turukorraldus] sätestatud turumeetmetega,

| c) | määruses (EL) nr .../2013 [maaelu areng] sätestatud maaelu arengu meetmetega ning |
| --- | --- |

c)

määruses (EL) nr .../2013 [maaelu areng] sätestatud maaelu arengu meetmetega ning

| d) | käesolevas määruses sätestatud nõuetele vastavuse kohaldamisega. |
| --- | --- |

d)

käesolevas määruses sätestatud nõuetele vastavuse kohaldamisega.

Tulemuslikkuse tõhusa mõõtmise tagamiseks antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte
  kooskõlas
  artikliga 111 seoses kõnealuse raamistiku sisu ja ülesehitusega
  .

Komisjon teostab kõnealuste poliitikameetmete üle järelevalvet liikmesriikide aruandluse põhjal
  kooskõlas
  käesolevas määruses sätestatud eeskirjadega
  .
  Komisjon kehtestab mitmeaastase hindamiskava; see hõlmab konkreetsete vahendite perioodilist hindamist, mida korraldab komisjon.

2.   Lõikes 1 osutatud ühise põllumajanduspoliitika meetmete mõju hinnatakse seoses järgmiste eesmärkidega:

2.   Lõikes 1 osutatud ühise põllumajanduspoliitika meetmete mõju hinnatakse seoses järgmiste eesmärkidega:

| a) | elujõuline toidutööstus – keskendutakse põllumajandustulule, põllumajanduse tootlikkusele ja hindade stabiilsusele; |
| --- | --- |

a)

elujõuline toidutööstus – keskendutakse põllumajandustulule, põllumajanduse tootlikkusele ja hindade stabiilsusele;

| a) | elujõuline toidutööstus – keskendutakse
  sisendihindadele,
  põllumajandustulule, põllumajanduse tootlikkusele ja hindade stabiilsusele; |
| --- | --- |

a)

elujõuline toidutööstus – keskendutakse
  sisendihindadele,
  põllumajandustulule, põllumajanduse tootlikkusele ja hindade stabiilsusele;

| b) | loodusvarade säästev majandamine ja kliimameetmed – keskendutakse kasvuhoonegaasidele, elurikkusele, pinnasele ja veele; |
| --- | --- |

b)

loodusvarade säästev majandamine ja kliimameetmed – keskendutakse kasvuhoonegaasidele, elurikkusele, pinnasele ja veele;

| b) | loodusvarade säästev majandamine ja kliimameetmed – keskendutakse kasvuhoonegaasidele, elurikkusele, pinnasele ja veele; |
| --- | --- |

b)

loodusvarade säästev majandamine ja kliimameetmed – keskendutakse kasvuhoonegaasidele, elurikkusele, pinnasele ja veele;

| c) | tasakaalustatud territoriaalne areng – keskendutakse maaelu arengule, majanduskasvule ja vaesusele maapiirkondades. |
| --- | --- |

c)

tasakaalustatud territoriaalne areng – keskendutakse maaelu arengule, majanduskasvule ja vaesusele maapiirkondades.

| c) | tasakaalustatud territoriaalne areng – keskendutakse maaelu arengule, majanduskasvule ja vaesusele maapiirkondades. |
| --- | --- |

c)

tasakaalustatud territoriaalne areng – keskendutakse maaelu arengule, majanduskasvule ja vaesusele maapiirkondades.

Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks esimeses lõigus osutatud eesmärkidega seotud näitajad. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Et tagada käesoleva lõike tõhus kohaldamine, antakse komisjonile volitused võtta kooskõlas artikliga 111 vastu delegeeritud õigusaktid seoses järelevalve- ja hindamisraamistiku sisu ja ülesehitusega, sealhulgas näitajate pakett ja nende arvutamise meetodid.

3.   Liikmesriigid esitavad komisjonile kogu teabe, mis on vajalik asjaomaste meetmete järelevalveks ja hindamiseks. Komisjon võtab arvesse andmevajadust ja sünergiat võimalike andmeallikate vahel, eelkõige nende kasutust vajaduse korral statistilistel eesmärkidel.

3.   Liikmesriigid esitavad komisjonile kogu teabe, mis on vajalik asjaomaste meetmete järelevalveks ja hindamiseks.
  Kõnealune teave põhineb võimalikult suures ulatuses usaldusväärsetel andmeallikatel, nagu põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk ja Eurostat.
  Komisjon võtab arvesse andmevajadust ja sünergiat võimalike andmeallikate vahel, eelkõige nende kasutust vajaduse korral statistilistel eesmärkidel.

Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad liikmesriikide esitatava teabe, samuti andmevajaduse ja võimalike andmeallikate vahelise sünergia kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad liikmesriikide esitatava teabe
  kohta
  ,
  põhjustamata neile tarbetut halduskoormust,
  samuti
  eeskirjad
  andmevajaduse ja võimalike andmeallikate vahelise sünergia kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 112 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

4.   Iga nelja aasta tagant esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva artikli kohaldamise kohta. Esimene aruanne esitatakse hiljemalt 31. detsembril 2017.

4.   Iga nelja aasta tagant esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva artikli kohaldamise kohta. Esimene aruanne esitatakse hiljemalt 31. detsembril 2017.

Muudatusettepanek 200

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 110 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 110 a | Artikkel 110 a |
| Toetusesaajate andmete avaldamine | EAGFi ja EAFRD toetusesaajate andmete iga-aastane tagantjärele avaldamine |
| 1.
     
  Liikmesriigid tagavad EAGFi ja EAFRD toetusesaajate andmete iga-aastase tagantjärele avaldamise. Avaldatakse järgmine teave: | Liikmesriigid tagavad EAGFi ja EAFRD toetusesaajate andmete iga-aastase tagantjärele avaldamise. Seda tehes järgivad nad mutatis mutandis komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju) artiklit 21. |
| a) | ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 110b esimest lõiget, toetusesaaja nimi: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 110 a

Artikkel 110 a

Toetusesaajate andmete avaldamine

EAGFi ja EAFRD toetusesaajate andmete iga-aastane tagantjärele avaldamine

1.
     
  Liikmesriigid tagavad EAGFi ja EAFRD toetusesaajate andmete iga-aastase tagantjärele avaldamise. Avaldatakse järgmine teave:

Liikmesriigid tagavad EAGFi ja EAFRD toetusesaajate andmete iga-aastase tagantjärele avaldamise. Seda tehes järgivad nad mutatis mutandis komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju) artiklit 21.

a)

ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 110b esimest lõiget, toetusesaaja nimi:

| | i) | ees- ja perekonnanimi, kui toetusesaajad on füüsilised isikud; |
| --- | --- | --- |

i)

ees- ja perekonnanimi, kui toetusesaajad on füüsilised isikud;

| | ii) | täielik ametlik registreeritud nimi, kui toetusesaaja on juriidiline isik, kellel on asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt autonoomne staatus; |
| --- | --- | --- |

ii)

täielik ametlik registreeritud nimi, kui toetusesaaja on juriidiline isik, kellel on asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt autonoomne staatus;

| | iii) | täielik ametlik registreeritud või muul viisil ametlikult tunnustatud nimi, kui toetusesaaja on iseseisva õigusvõimeta juriidiliste isikute ühendus; |
| --- | --- | --- |

iii)

täielik ametlik registreeritud või muul viisil ametlikult tunnustatud nimi, kui toetusesaaja on iseseisva õigusvõimeta juriidiliste isikute ühendus;

| b) | omavalitsusüksus, kus toetusesaaja elab või on registreeritud, ning võimaluse korral sihtnumber või selle osa, et omavalitsusüksust kindlaks teha; |
| --- | --- |

b)

omavalitsusüksus, kus toetusesaaja elab või on registreeritud, ning võimaluse korral sihtnumber või selle osa, et omavalitsusüksust kindlaks teha;

| c) | iga EAGFist ja EAFRDst rahastatud meetme puhul vastav toetussumma, mille toetusesaaja on saanud asjaomasel eelarveaastal; |
| --- | --- |

c)

iga EAGFist ja EAFRDst rahastatud meetme puhul vastav toetussumma, mille toetusesaaja on saanud asjaomasel eelarveaastal;

| d) | EAGFist või EAFRDst rahastatud meetme liik ja kirjeldus ning fond, millest punktis c osutatud toetus saadi. |
| --- | --- |

d)

EAGFist või EAFRDst rahastatud meetme liik ja kirjeldus ning fond, millest punktis c osutatud toetus saadi.

Esimeses lõigus osutatud teave avaldatakse igas liikmesriigis konkreetsel veebisaidil. Kõnealune teave on avalikkusele kättesaadav kaks aastat alates selle esialgsest avaldamisest

2.
     
  Seoses toetustega, mis vastavad EAFRDst rahastatud meetmetele, nagu on osutatud lõike 1 esimese lõigu punktis c, avaldatakse summad, mis vastavad riikliku toetuse kogusummale, sealhulgas nii liidu kui ka riiklikule toetusmäärale.

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 110 b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 110 b | välja jäetud |
| Lävend | |
| Kui toetusesaaja on kalendriaastal saanud toetussumma, mis on võrdne liikmesriigi poolt vastavalt määruse (EL) nr otsetoetused/xxx artiklile 49 kehtestatud summaga või on sellest väiksem, ei avalda kõnealune liikmesriik selle toetusesaaja nime, nagu on ette nähtud käesoleva määruse artikli 110a lõike 1 esimeses lõigus. | |
| Komisjon avaldab artikli 110d alusel vastu võetud eeskirjade kohaselt toetussummad, mille liikmesriik on kehtestanud vastavalt määruse (EÜ) nr otsetoetused/xxx artiklile 49 ja millest ta on komisjoni nimetatud määruse kohaselt teavitanud. | |
| Käesoleva artikli esimese lõigu kohaldamisel avaldavad liikmesriigid artikli 110a lõike 1 esimese lõigu punktides b, c ja d osutatud teabe ning toetusesaaja on identifitseeritav koodi järgi. Liikmesriigi otsustavad kõnealuse koodi vormi üle. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 110 b

välja jäetud

Lävend

Kui toetusesaaja on kalendriaastal saanud toetussumma, mis on võrdne liikmesriigi poolt vastavalt määruse (EL) nr otsetoetused/xxx artiklile 49 kehtestatud summaga või on sellest väiksem, ei avalda kõnealune liikmesriik selle toetusesaaja nime, nagu on ette nähtud käesoleva määruse artikli 110a lõike 1 esimeses lõigus.

Komisjon avaldab artikli 110d alusel vastu võetud eeskirjade kohaselt toetussummad, mille liikmesriik on kehtestanud vastavalt määruse (EÜ) nr otsetoetused/xxx artiklile 49 ja millest ta on komisjoni nimetatud määruse kohaselt teavitanud.

Käesoleva artikli esimese lõigu kohaldamisel avaldavad liikmesriigid artikli 110a lõike 1 esimese lõigu punktides b, c ja d osutatud teabe ning toetusesaaja on identifitseeritav koodi järgi. Liikmesriigi otsustavad kõnealuse koodi vormi üle.

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 111 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Käesolevas määruses
  osutatud
  volitused
  antakse komisjonile
  määramata ajaks
  alates
  käesoleva määruse jõustumisest
  . | 2.   
  Artiklites ...
  osutatud
  õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte
  antakse komisjonile
  viieks aastaks
  alates ... (1). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Käesolevas määruses
  osutatud
  volitused
  antakse komisjonile
  määramata ajaks
  alates
  käesoleva määruse jõustumisest
  .

2.   
  Artiklites ...
  osutatud
  õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte
  antakse komisjonile
  viieks aastaks
  alates ... (1).

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 111 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse sama pikaks ajavahemikuks, kui Euroopa Parlament ja nõukogu kiidavad uuendamise heaks hiljemalt kolm kuud enne igakordse tähtaja lõppu. Selleks teeb Euroopa Parlament otsuse oma liikmete häälteenamusega ja nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse sama pikaks ajavahemikuks, kui Euroopa Parlament ja nõukogu kiidavad uuendamise heaks hiljemalt kolm kuud enne igakordse tähtaja lõppu. Selleks teeb Euroopa Parlament otsuse oma liikmete häälteenamusega ja nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega.

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõige 1 – lõik 1 – taane 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | Teave, mis aitab põllumajandustootjatel kõige paremini kavandada investeeringuid oma põllumajandussüsteemide kliimamuutuste alase vastupanuvõime suurendamisse ja näitab, millistest ELi fondidest võib selleks toetust saada; konkreetsemalt teave põllumajandusmaade kohandamise kohta kliima kõikumiste ja pikaajaliste muutustega ning teave selliste praktiliste põllumajanduslike meetmete vastuvõtmise kohta, mille eesmärk on suurendada põllumajandussüsteemide vastupanuvõimet põuale ja uputustele ning parandada ja optimeerida muldade süsinikusisaldust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

Teave, mis aitab põllumajandustootjatel kõige paremini kavandada investeeringuid oma põllumajandussüsteemide kliimamuutuste alase vastupanuvõime suurendamisse ja näitab, millistest ELi fondidest võib selleks toetust saada; konkreetsemalt teave põllumajandusmaade kohandamise kohta kliima kõikumiste ja pikaajaliste muutustega ning teave selliste praktiliste põllumajanduslike meetmete vastuvõtmise kohta, mille eesmärk on suurendada põllumajandussüsteemide vastupanuvõimet põuale ja uputustele ning parandada ja optimeerida muldade süsinikusisaldust.

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõige 1 – lõik 2 – taane 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | Teave elurikkuse ja agroökosüsteemide vastupidavuse positiivsete seoste, riskide hajutamise, ning samuti monokultuuride ning taimehaiguste ja äärmuslike kliimanähtuste põhjustatud ikalduste/saagi hävimise alase tundlikkuse vaheliste seoste kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

Teave elurikkuse ja agroökosüsteemide vastupidavuse positiivsete seoste, riskide hajutamise, ning samuti monokultuuride ning taimehaiguste ja äärmuslike kliimanähtuste põhjustatud ikalduste/saagi hävimise alase tundlikkuse vaheliste seoste kohta.

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõige 1 – lõik 2 – taane 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | Teave selle kohta, kuidas kõige paremini takistada agressiivsete võõrliikide levikut ja miks see on tähtis ökosüsteemide tõhusa toimimise ja nende kliimamuutuse talumise seisukohalt, sh teave selle kohta kust saada raha võõrliikide hävitamiseks, kui see peaks lisakulusid põhjustama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

Teave selle kohta, kuidas kõige paremini takistada agressiivsete võõrliikide levikut ja miks see on tähtis ökosüsteemide tõhusa toimimise ja nende kliimamuutuse talumise seisukohalt, sh teave selle kohta kust saada raha võõrliikide hävitamiseks, kui see peaks lisakulusid põhjustama.

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõige 1 – lõik 3 – taane 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | Teave säästvate väikesemahuliste kastmisseadmete ja vihmavee optimaalse kasutamise kohta, et edendada tõhusat veekasutust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

Teave säästvate väikesemahuliste kastmisseadmete ja vihmavee optimaalse kasutamise kohta, et edendada tõhusat veekasutust.

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõige 1 – lõik 3 – taane 5 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | Teave selle kohta, kuidas vähendada põllumajanduse veekulu näiteks kultuuride valiku ja muldade huumusesisalduse suurendamisega (parandab mulla veesidumisvõimet ja vähendab kastmisvajadust). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

Teave selle kohta, kuidas vähendada põllumajanduse veekulu näiteks kultuuride valiku ja muldade huumusesisalduse suurendamisega (parandab mulla veesidumisvõimet ja vähendab kastmisvajadust).

Muudatusettepanek 172

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõige 1 – lõik 5 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | Teave
  innovatsioonile suunatud meetmete
  kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

Teave
  innovatsioonile suunatud meetmete
  kohta.

| — | Teave
  määruse (EL) nr .../2013 [maaelu areng] artiklis 61 osutatud põllumajanduse tootlikkuse ja säästlikkuse alase Euroopa innovatsioonipartnerluse eesmärkide
  kohta. |
| --- | --- |

—

Teave
  määruse (EL) nr .../2013 [maaelu areng] artiklis 61 osutatud põllumajanduse tootlikkuse ja säästlikkuse alase Euroopa innovatsioonipartnerluse eesmärkide
  kohta.

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõige 1 – lõik 5 – taane 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | Teave määruse (EL) nr .../2013 [maaelu areng] artikli 61 põhjal moodustatud töörühmade ja nende ülesannete kohta ning vajaduse korral nendega tehtava koostöö ja teabevahetuse süvendamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

Teave määruse (EL) nr .../2013 [maaelu areng] artikli 61 põhjal moodustatud töörühmade ja nende ülesannete kohta ning vajaduse korral nendega tehtava koostöö ja teabevahetuse süvendamine.

Muudatusettepanek 174

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõige 1 – lõik 5 – taane 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | Teave nende maaelu arengukavade kohta, mis on suunatud määruse (EL) nr .../2013 [maaelu areng] artikli 5 lõikes 1 nimetatud uuendustegevuse ja teadmiste edastamise prioriteetsete eesmärkide täitmisele põllumajanduse valdkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

Teave nende maaelu arengukavade kohta, mis on suunatud määruse (EL) nr .../2013 [maaelu areng] artikli 5 lõikes 1 nimetatud uuendustegevuse ja teadmiste edastamise prioriteetsete eesmärkide täitmisele põllumajanduse valdkonnas.

Muudatusettepanek 175

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõige 1 – lõik 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Parimate tavade jagamine, koolitus ja suutlikkuse arendamine ((horisontaalne kõigi eelnimetatud valdkondade suhtes) |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Parimate tavade jagamine, koolitus ja suutlikkuse arendamine ((horisontaalne kõigi eelnimetatud valdkondade suhtes)

Muudatusettepanek 176

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – alaosa „Vesi” – SMR 1 – viimane veerg

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artiklid 4 ja 5 | Tundlikel aladel asuvatele põllumajandusettevõtetele kehtestatud tegevuskava ja hea põllumajandustava järgimine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artiklid 4 ja 5

Tundlikel aladel asuvatele põllumajandusettevõtetele kehtestatud tegevuskava ja hea põllumajandustava järgimine

Muudatusettepanek 180

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – alaosa „Muld ja süsinikuvarud” – GAEC 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Mullas orgaanilise aine sisalduse taseme säilitamine, sealhulgas koristusjäätmete põletuskeeld | Mullas orgaanilise aine sisalduse taseme säilitamine
  asjakohaste meetoditega
  , sealhulgas koristusjäätmete põletuskeeld
  , välja arvatud pookimisjäätmete põletamine või taimekaitse-eesmärkidel põletamine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Mullas orgaanilise aine sisalduse taseme säilitamine, sealhulgas koristusjäätmete põletuskeeld

Mullas orgaanilise aine sisalduse taseme säilitamine
  asjakohaste meetoditega
  , sealhulgas koristusjäätmete põletuskeeld
  , välja arvatud pookimisjäätmete põletamine või taimekaitse-eesmärkidel põletamine

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – alaosa „Muld ja süsinikuvarud” – GAEC 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Märgalade ja süsinikurikaste muldade kaitse, sealhulgas esmakünni keeld | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Märgalade ja süsinikurikaste muldade kaitse, sealhulgas esmakünni keeld

välja jäetud

Muudatusettepanek 184

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – alaosa „Maastik, hooldustööde minimaalne tase” – GAEC 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Maastikule iseloomulike vormide säilitamine, sealhulgas vajaduse korral hekid, tiigid, kraavid ja puude read, kogumid või üksikud puud, põlluservad ja terrassid, sealhulgas keeld lõigata hekke ja puid lindude pesitsemise ja poegade üleskasvatamise ajal
  ning võimalikud meetmed invasiivsete võõrliikide ja kahjurite vältimiseks | Maastikule iseloomulike vormide säilitamine, sealhulgas vajaduse korral
  poollooduslikud elupaigad,
  hekid, tiigid, kraavid ja puude read, kogumid või üksikud puud, põlluservad ja terrassid, sealhulgas keeld lõigata hekke ja puid lindude pesitsemise ja poegade üleskasvatamise ajal |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Maastikule iseloomulike vormide säilitamine, sealhulgas vajaduse korral hekid, tiigid, kraavid ja puude read, kogumid või üksikud puud, põlluservad ja terrassid, sealhulgas keeld lõigata hekke ja puid lindude pesitsemise ja poegade üleskasvatamise ajal
  ning võimalikud meetmed invasiivsete võõrliikide ja kahjurite vältimiseks

Maastikule iseloomulike vormide säilitamine, sealhulgas vajaduse korral
  poollooduslikud elupaigad,
  hekid, tiigid, kraavid ja puude read, kogumid või üksikud puud, põlluservad ja terrassid, sealhulgas keeld lõigata hekke ja puid lindude pesitsemise ja poegade üleskasvatamise ajal

Muudatusettepanek 192

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – alaosa „Antimikroobse resistentsuse vastased meetmed” (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Antimikroobse resistentsuse vastased meetmed |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Antimikroobse resistentsuse vastased meetmed

Muudatusettepanek 193

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – alaosa „Antimikroobse resistentsuse vastased meetmed” (uus) – GAEC 8 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjoni antimikroobse resistentsuse kui järjest ohtlikumaks muutuva nähtuse vastane tegevuskava (COM(2011)0748, 15.11.2011). Toiduloomad – head loomakasvatustavad nakkuste vältimiseks (nt loomade pidamistiheduse piirmäärad), ravi ja profülaktikat kajastav dokumentatsioon, kriitilise tähtsusega antimikroobsete vahendite kasutamisest hoidumine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjoni antimikroobse resistentsuse kui järjest ohtlikumaks muutuva nähtuse vastane tegevuskava (COM(2011)0748, 15.11.2011). Toiduloomad – head loomakasvatustavad nakkuste vältimiseks (nt loomade pidamistiheduse piirmäärad), ravi ja profülaktikat kajastav dokumentatsioon, kriitilise tähtsusega antimikroobsete vahendite kasutamisest hoidumine

Muudatusettepanek 194

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – alaosa „Taimekaitsevahendid” – SMR 10 – viimane veerg

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikli 55 esimene ja teine lause | Taimekaitsevahendite nõuetekohane kasutamine; kasutada ainult lubatud tooteid soovitatud kogustes ja vastavalt märgisel toodud juhenditele. Registreerida kasutatud toote nimetus, valem, kasutamise kuupäev, maatükk, millel toodet kasutati, kasutaja nimi ja kvalifikatsiooni tase, kasutatud kogus ja kasutamise viis |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikli 55 esimene ja teine lause

Taimekaitsevahendite nõuetekohane kasutamine; kasutada ainult lubatud tooteid soovitatud kogustes ja vastavalt märgisel toodud juhenditele. Registreerida kasutatud toote nimetus, valem, kasutamise kuupäev, maatükk, millel toodet kasutati, kasutaja nimi ja kvalifikatsiooni tase, kasutatud kogus ja kasutamise viis

---

(1)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

---