# Službeni list C 51/10.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 51 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 59.10. veljače 2016. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 51

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 59.10. veljače 2016.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Odbor regija |
| | 115. plenarno zasjedanje, 3. – 4. prosinca 2015. |
| 2016/C 051/01 | Rezolucija o Programu rada Europske komisije za 2016. | 1 |
| | MIŠLJENJA |
| | Odbor regija |
| | 115. plenarno zasjedanje, 3. – 4. prosinca 2015. |
| 2016/C 051/02 | Mišljenje Europskog odbora regija – Teritorijalna vizija za 2050.: Što donosi budućnost? | 8 |
| 2016/C 051/03 | Mišljenje Europskog odbora regija – Europski migracijski program | 14 |
| 2016/C 051/04 | Mišljenje Europskog odbora regija – Kriteriji određivanja naknada za rad u EU-u | 22 |
| 2016/C 051/05 | Mišljenje Europskog odbora regija – Uloga socijalne ekonomije u obnovi gospodarskog rasta i borbi protiv nezaposlenosti | 25 |
| 2016/C 051/06 | Mišljenje Europskog odbora regija – Lokalna i regionalna dimenzija ekonomije dijeljenja | 28 |
| 2016/C 051/07 | Mišljenje Europskog odbora regija – Pravedan i učinkovit sustav oporezivanja dobiti poduzeća u Europskoj uniji | 34 |
| 2016/C 051/08 | Mišljenje Europskog odbora regija – Lokalna i regionalna dimenzija Sporazuma o trgovini uslugama (TiSA) | 39 |
| 2016/C 051/09 | Mišljenje Europskog odbora regija – Budućnost Sporazuma gradonačelnika | 43 |
| 2016/C 051/10 | Mišljenje Europskog odbora regija – Doprinos provjeri prikladnosti Direktive o pticama i Direktive o staništima | 48 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Odbor regija

115. plenarno zasjedanje, 3. – 4. prosinca 2015.

2016/C 051/01

Rezolucija o Programu rada Europske komisije za 2016.

1

MIŠLJENJA

Odbor regija

115. plenarno zasjedanje, 3. – 4. prosinca 2015.

2016/C 051/02

Mišljenje Europskog odbora regija – Teritorijalna vizija za 2050.: Što donosi budućnost?

8

2016/C 051/03

Mišljenje Europskog odbora regija – Europski migracijski program

14

2016/C 051/04

Mišljenje Europskog odbora regija – Kriteriji određivanja naknada za rad u EU-u

22

2016/C 051/05

Mišljenje Europskog odbora regija – Uloga socijalne ekonomije u obnovi gospodarskog rasta i borbi protiv nezaposlenosti

25

2016/C 051/06

Mišljenje Europskog odbora regija – Lokalna i regionalna dimenzija ekonomije dijeljenja

28

2016/C 051/07

Mišljenje Europskog odbora regija – Pravedan i učinkovit sustav oporezivanja dobiti poduzeća u Europskoj uniji

34

2016/C 051/08

Mišljenje Europskog odbora regija – Lokalna i regionalna dimenzija Sporazuma o trgovini uslugama (TiSA)

39

2016/C 051/09

Mišljenje Europskog odbora regija – Budućnost Sporazuma gradonačelnika

43

2016/C 051/10

Mišljenje Europskog odbora regija – Doprinos provjeri prikladnosti Direktive o pticama i Direktive o staništima

48

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Odbor regija

115. plenarno zasjedanje, 3. – 4. prosinca 2015.

| 10.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 51/1

---

Rezolucija o Programu rada Europske komisije za 2016.

(2016/C 051/01)

ODBOR REGIJA,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Europske komisije o njezinu programu rada za 2016. „Vrijeme je za drugačiji način rada” te sporazum o suradnji između OR-a i Europske komisije; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Europske komisije o njezinu programu rada za 2016. „Vrijeme je za drugačiji način rada” te sporazum o suradnji između OR-a i Europske komisije;

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 9. srpnja 2015. o prioritetima za program rada Europske komisije za 2016. godinu i od 4. lipnja 2015. o svojim prioritetima za šesti mandat 2015.–2020.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 9. srpnja 2015. o prioritetima za program rada Europske komisije za 2016. godinu i od 4. lipnja 2015. o svojim prioritetima za šesti mandat 2015.–2020.;

| — | uzimajući u obzir načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načela supsidijarnosti i proporcionalnosti;

Zapošljavanje, rast, ulaganja i kohezijska politika

| 1. | pozdravlja prijedloge Komisije da, uzimajući u obzir reviziju tijekom provedbe strategije Europa 2020. i provedbu ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, predstavi novu strategiju provedbe načela održivosti u skladu s člankom 3. stavkom 3. Ugovora o EU-u. Pritom su moguće dvije opcije: ciljevi održivog razvoja mogli bi se uključiti ili u revidiranu strategiju Europa 2030. ili u novu strategiju za održivost; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja prijedloge Komisije da, uzimajući u obzir reviziju tijekom provedbe strategije Europa 2020. i provedbu ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, predstavi novu strategiju provedbe načela održivosti u skladu s člankom 3. stavkom 3. Ugovora o EU-u. Pritom su moguće dvije opcije: ciljevi održivog razvoja mogli bi se uključiti ili u revidiranu strategiju Europa 2030. ili u novu strategiju za održivost;

| 2. | naglašava da je u tim nastojanjima potrebna snažna teritorijalna dimenzija, u čije bi oblikovanje i provedbu bile uključene lokalne i regionalne vlasti u okviru europskog semestra kako bi se osigurali učinkovitost, demokratski legitimitet i odgovornost; ta je tvrdnja u skladu s pozivom OR-a na izradu bijele knjige o teritorijalnoj koheziji utemeljene na analizi međudjelovanja Teritorijalnog programa 2020. i strategije Europa 2020. koju je provelo luksemburško predsjedništvo; u vezi s tim također predlaže da procjene teritorijalnog učinka postanu obvezni dio procjena učinka koje provodi Europska komisija; |
| --- | --- |

2.

naglašava da je u tim nastojanjima potrebna snažna teritorijalna dimenzija, u čije bi oblikovanje i provedbu bile uključene lokalne i regionalne vlasti u okviru europskog semestra kako bi se osigurali učinkovitost, demokratski legitimitet i odgovornost; ta je tvrdnja u skladu s pozivom OR-a na izradu bijele knjige o teritorijalnoj koheziji utemeljene na analizi međudjelovanja Teritorijalnog programa 2020. i strategije Europa 2020. koju je provelo luksemburško predsjedništvo; u vezi s tim također predlaže da procjene teritorijalnog učinka postanu obvezni dio procjena učinka koje provodi Europska komisija;

| 3. | poziva Europsku investicijsku banku i Komisiju da prednost daju projektima u koje su uključene lokalne i regionalne vlasti, uključujući male i srednje projektne klastere, te se obvezuje na promicanje i praćenje EFSU-a na lokalnoj i regionalnoj razini; skreće pozornost na to da zajmovi EFSU-a nisu relevantni za sve države članice jer EFSU lokalnim i regionalnim vlastima ne nudi bolje mogućnosti kreditiranja od onih koje već postoje u nekim državama članicama; |
| --- | --- |

3.

poziva Europsku investicijsku banku i Komisiju da prednost daju projektima u koje su uključene lokalne i regionalne vlasti, uključujući male i srednje projektne klastere, te se obvezuje na promicanje i praćenje EFSU-a na lokalnoj i regionalnoj razini; skreće pozornost na to da zajmovi EFSU-a nisu relevantni za sve države članice jer EFSU lokalnim i regionalnim vlastima ne nudi bolje mogućnosti kreditiranja od onih koje već postoje u nekim državama članicama;

| 4. | pozdravlja spremnost Komisije da pojednostavi provedbu kohezijske politike i smatra da napore za pojednostavljenje mora obilježavati holistički pristup, kako u pogledu korisnika, tako i u pogledu upravljačkih tijela; OR će pomno pratiti i podupirati rad Skupine na visokoj razini za pojednostavljenje; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja spremnost Komisije da pojednostavi provedbu kohezijske politike i smatra da napore za pojednostavljenje mora obilježavati holistički pristup, kako u pogledu korisnika, tako i u pogledu upravljačkih tijela; OR će pomno pratiti i podupirati rad Skupine na visokoj razini za pojednostavljenje;

| 5. | poziva Komisiju da u ranoj fazi započne dijalog s OR-om o teritorijalnim aspektima revizije VFO-a kako bi se osiguralo da sve politike EU-a doprinose jačanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije u EU-u; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisiju da u ranoj fazi započne dijalog s OR-om o teritorijalnim aspektima revizije VFO-a kako bi se osiguralo da sve politike EU-a doprinose jačanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije u EU-u;

| 6. | navodi da usmjeravanje proračuna EU-a na rezultate iziskuje i ambiciozne mjere koje će se poduzimati nastavno na zaključke Skupine na visokoj razini za vlastita sredstva, čije se objavljivanje može uskoro očekivati. S obzirom na to da se učinak proračuna EU-a prvenstveno očituje na lokalnoj i regionalnoj razini, lokalne i regionalne vlasti moraju – naročito putem OR-a – igrati istaknutu ulogu u pripremi sadržajnih i sveobuhvatnih prijedloga za reviziju proračunskog sustava EU-a koju će Komisija, prema očekivanju Odbora, predstaviti 2016. godine; |
| --- | --- |

6.

navodi da usmjeravanje proračuna EU-a na rezultate iziskuje i ambiciozne mjere koje će se poduzimati nastavno na zaključke Skupine na visokoj razini za vlastita sredstva, čije se objavljivanje može uskoro očekivati. S obzirom na to da se učinak proračuna EU-a prvenstveno očituje na lokalnoj i regionalnoj razini, lokalne i regionalne vlasti moraju – naročito putem OR-a – igrati istaknutu ulogu u pripremi sadržajnih i sveobuhvatnih prijedloga za reviziju proračunskog sustava EU-a koju će Komisija, prema očekivanju Odbora, predstaviti 2016. godine;

| 7. | ponovno potiče Komisiju da iznova pokrene raspravu o temi „Izvan okvira BDP-a” te da razmotri potrebu odnosno izvedivost razvoja dopunskih pokazatelja blagostanja i održivog razvoja; |
| --- | --- |

7.

ponovno potiče Komisiju da iznova pokrene raspravu o temi „Izvan okvira BDP-a” te da razmotri potrebu odnosno izvedivost razvoja dopunskih pokazatelja blagostanja i održivog razvoja;

| 8. | izražava žaljenje zbog toga što se u Programu rada Komisije za 2016. ne spominje Plan EU-a za gradove s obzirom na činjenicu da je na tom području prijeko potreban cjelovitiji pristup politikama i zakonodavstvu EU-a; u tom pogledu ponovno ističe svoj zahtjev za izradom bijele knjige o Planu EU-a za gradove; |
| --- | --- |

8.

izražava žaljenje zbog toga što se u Programu rada Komisije za 2016. ne spominje Plan EU-a za gradove s obzirom na činjenicu da je na tom području prijeko potreban cjelovitiji pristup politikama i zakonodavstvu EU-a; u tom pogledu ponovno ističe svoj zahtjev za izradom bijele knjige o Planu EU-a za gradove;

| 9. | poziva Komisiju da razmotri prijedlog luksemburškog predsjedništva za uspostavu „europske prekogranične konvencije o posebnim odredbama u prekograničnim regijama” i traži da bude aktivno uključen u reviziju prekograničnih prepreka koju Komisija upravo priprema; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju da razmotri prijedlog luksemburškog predsjedništva za uspostavu „europske prekogranične konvencije o posebnim odredbama u prekograničnim regijama” i traži da bude aktivno uključen u reviziju prekograničnih prepreka koju Komisija upravo priprema;

| 10. | ponovno poziva Komisiju da objavi zelenu knjigu o mobilnosti u geografski i demografski nerazvijenim regijama; |
| --- | --- |

10.

ponovno poziva Komisiju da objavi zelenu knjigu o mobilnosti u geografski i demografski nerazvijenim regijama;

| 11. | poziva Komisiju da izda bijelu knjigu o ruralnim područjima u cilju razvoja golemog potencijala ruralnih područja u pogledu zapošljavanja i rasta, među ostalim i u urbano-ruralnom kontekstu; ponovno ističe potrebu pojednostavljenja ZPP-a; također s nestrpljenjem iščekuje izvješće o funkcioniranju tržišta mlijeka, o kojem je OR već iznio vrlo konkretne preporuke; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisiju da izda bijelu knjigu o ruralnim područjima u cilju razvoja golemog potencijala ruralnih područja u pogledu zapošljavanja i rasta, među ostalim i u urbano-ruralnom kontekstu; ponovno ističe potrebu pojednostavljenja ZPP-a; također s nestrpljenjem iščekuje izvješće o funkcioniranju tržišta mlijeka, o kojem je OR već iznio vrlo konkretne preporuke;

| 12. | poziva Komisiju da usvoji jasan akcijski plan za plavi rast i poziva na osnivanje posebne zajednice znanja i inovacija za plavo gospodarstvo kao dodatnu mjeru za razvoj vještina i prijenos ideja s područja istraživanja mora na privatni sektor; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju da usvoji jasan akcijski plan za plavi rast i poziva na osnivanje posebne zajednice znanja i inovacija za plavo gospodarstvo kao dodatnu mjeru za razvoj vještina i prijenos ideja s područja istraživanja mora na privatni sektor;

| 13. | podupire napore Komisije da olakša korištenje inovativnih financijskih instrumenata; ističe da je te instrumente potrebno dodatno pojednostaviti i poziva Komisiju da u bliskom dijalogu s gradovima, regijama, EIB-om i socijalnim partnerima usvoji sva nužna pravna rješenja kako se ne bi ponovile pogreške s početka programskog razdoblja 2007.–2013.; |
| --- | --- |

13.

podupire napore Komisije da olakša korištenje inovativnih financijskih instrumenata; ističe da je te instrumente potrebno dodatno pojednostaviti i poziva Komisiju da u bliskom dijalogu s gradovima, regijama, EIB-om i socijalnim partnerima usvoji sva nužna pravna rješenja kako se ne bi ponovile pogreške s početka programskog razdoblja 2007.–2013.;

Održivi razvoj

| 14. | pomno će proučiti novi paket mjera za kružno gospodarstvo, uključujući pripadajući akcijski plan i novi zakonodavni prijedlog o izmjeni zakonodavstva EU-a o otpadu te njegov učinak na lokalne i regionalne vlasti; |
| --- | --- |

14.

pomno će proučiti novi paket mjera za kružno gospodarstvo, uključujući pripadajući akcijski plan i novi zakonodavni prijedlog o izmjeni zakonodavstva EU-a o otpadu te njegov učinak na lokalne i regionalne vlasti;

| 15. | poziva Komisiju da potakne veću europsku suradnju na području energetike i izričito prepozna ulogu i doprinos lokalnih i regionalnih vlasti u okviru politika energetske unije, posebice u pogledu energije iz obnovljivih izvora, mikroproizvodnje energije, energetske učinkovitosti, uspostave unutarnjeg energetskog tržišta, energetske infrastrukture i politika diversifikacije, kao i inovativne energetske tehnologije; izražava svoju spremnost da bude aktivno uključen u Forum za energetsku infrastrukturu i da surađuje s europskim energetskim regulatornim tijelima; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisiju da potakne veću europsku suradnju na području energetike i izričito prepozna ulogu i doprinos lokalnih i regionalnih vlasti u okviru politika energetske unije, posebice u pogledu energije iz obnovljivih izvora, mikroproizvodnje energije, energetske učinkovitosti, uspostave unutarnjeg energetskog tržišta, energetske infrastrukture i politika diversifikacije, kao i inovativne energetske tehnologije; izražava svoju spremnost da bude aktivno uključen u Forum za energetsku infrastrukturu i da surađuje s europskim energetskim regulatornim tijelima;

| 16. | poziva Komisiju da pri razvoju novog ustroja energetskog tržišta uzme u obzir stavove i očekivanja potrošača, kao i iskustvo i najbolje prakse lokalnih i regionalnih vlasti; izražava svoju spremnost da aktivno doprinese radu Energetskog foruma građana; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju da pri razvoju novog ustroja energetskog tržišta uzme u obzir stavove i očekivanja potrošača, kao i iskustvo i najbolje prakse lokalnih i regionalnih vlasti; izražava svoju spremnost da aktivno doprinese radu Energetskog foruma građana;

| 17. | izražava zadovoljstvo time što Komisija promiče inicijativu za svemirsku strategiju za Europu (premda ta inicijativa nije zakonodavna) te se nada da će se njome podržati tržište svemirske tehnologije u cilju poticanja stvaranja malih i srednjih poduzeća u tom sektoru; u tom kontekstu traži snažnije uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti u faze planiranja i provedbe svemirske strategije za Europu; |
| --- | --- |

17.

izražava zadovoljstvo time što Komisija promiče inicijativu za svemirsku strategiju za Europu (premda ta inicijativa nije zakonodavna) te se nada da će se njome podržati tržište svemirske tehnologije u cilju poticanja stvaranja malih i srednjih poduzeća u tom sektoru; u tom kontekstu traži snažnije uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti u faze planiranja i provedbe svemirske strategije za Europu;

| 18. | poziva Komisiju da podupre lokalne i regionalne inicijative u kampanji za „gradove otporne na rizike” koju vode Ujedinjeni narodi u sklopu svog „Okvira iz Sendaija” te ponovno poziva Komisiju da u svoje razvojne politike čvrsto ugradi promicanje otpornosti; djelovanje u ovom trenutku kudikamo je isplativije od pokušaja ugrađivanja otpornosti u već postojeću infrastrukturu; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisiju da podupre lokalne i regionalne inicijative u kampanji za „gradove otporne na rizike” koju vode Ujedinjeni narodi u sklopu svog „Okvira iz Sendaija” te ponovno poziva Komisiju da u svoje razvojne politike čvrsto ugradi promicanje otpornosti; djelovanje u ovom trenutku kudikamo je isplativije od pokušaja ugrađivanja otpornosti u već postojeću infrastrukturu;

| 19. | pozdravlja odluku Komisije o spajanju upravljanja inicijativama Sporazum gradonačelnika i Mayors Adapt („Gradonačelnici se prilagođavaju”) te izražava svoju spremnost da aktivno doprinese proširenju i promicanju novog Integriranog sporazuma gradonačelnika za klimu i energiju diljem svijeta; ponavlja, međutim, da ne treba zanemariti druge lokalne i regionalne oblike suradnje na području klimatskih i energetskih pitanja; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja odluku Komisije o spajanju upravljanja inicijativama Sporazum gradonačelnika i Mayors Adapt („Gradonačelnici se prilagođavaju”) te izražava svoju spremnost da aktivno doprinese proširenju i promicanju novog Integriranog sporazuma gradonačelnika za klimu i energiju diljem svijeta; ponavlja, međutim, da ne treba zanemariti druge lokalne i regionalne oblike suradnje na području klimatskih i energetskih pitanja;

| 20. | izražava žaljenje zbog činjenice da se u Programu rada ne upućuje jasno na Opći program djelovanja Unije za okoliš do 2020., koji su usvojili Europski parlament i Vijeće (1); poziva posebice Komisiju na provedbu prioritetnog cilja 4.: povećanje koristi zakonodavstva Unije u području okoliša boljom provedbom; pozdravlja predviđenu inicijativu REFIT na području izvješćivanja o pitanjima zaštite okoliša, no ponovno poziva na donošenje nove direktive o pristupu pravosuđu u pitanjima zaštite okoliša, kao i prijedloga o inspekcijama i provedbi zakonodavstva na području zaštite okoliša (2); |
| --- | --- |

20.

izražava žaljenje zbog činjenice da se u Programu rada ne upućuje jasno na Opći program djelovanja Unije za okoliš do 2020., koji su usvojili Europski parlament i Vijeće (1); poziva posebice Komisiju na provedbu prioritetnog cilja 4.: povećanje koristi zakonodavstva Unije u području okoliša boljom provedbom; pozdravlja predviđenu inicijativu REFIT na području izvješćivanja o pitanjima zaštite okoliša, no ponovno poziva na donošenje nove direktive o pristupu pravosuđu u pitanjima zaštite okoliša, kao i prijedloga o inspekcijama i provedbi zakonodavstva na području zaštite okoliša (2);

| 21. | sa zabrinutošću primjećuje da demografske promjene, društveno-gospodarska kriza i geografski koncentrirani migracijski tokovi mogu produbiti već postojeće nejednakosti između europskih regija na području zdravlja i postati izazov u pogledu učinkovitih, dostupnih i otpornih zdravstvenih sustava te poziva Komisiju da naruči studiju o tim složenim čimbenicima i načinima na koji europske regije taj izazov mogu promijeniti u priliku; |
| --- | --- |

21.

sa zabrinutošću primjećuje da demografske promjene, društveno-gospodarska kriza i geografski koncentrirani migracijski tokovi mogu produbiti već postojeće nejednakosti između europskih regija na području zdravlja i postati izazov u pogledu učinkovitih, dostupnih i otpornih zdravstvenih sustava te poziva Komisiju da naruči studiju o tim složenim čimbenicima i načinima na koji europske regije taj izazov mogu promijeniti u priliku;

| 22. | poziva Komisiju da poduzme mjere na području rasipanja hrane određivanjem cilja smanjenja rasipanja hrane za najmanje 30 % do 2025. godine, posebice stoga što su brojnim lokalnim i regionalnim vlastima diljem Europe potrebni savjetovanje i pravna sigurnost pri provedbi mjera i inicijativa za smanjenje rasipanja hrane; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju da poduzme mjere na području rasipanja hrane određivanjem cilja smanjenja rasipanja hrane za najmanje 30 % do 2025. godine, posebice stoga što su brojnim lokalnim i regionalnim vlastima diljem Europe potrebni savjetovanje i pravna sigurnost pri provedbi mjera i inicijativa za smanjenje rasipanja hrane;

| 23. | ponavlja poziv da se u mjerama EU-a, financijskim aranžmanima i prioritetima uzme u obzir kumulativni učinak malih i srednjih gradova s obzirom na to da je oko 56 % gradova male i srednje veličine te ima između 5 000 i 100 000 stanovnika; |
| --- | --- |

23.

ponavlja poziv da se u mjerama EU-a, financijskim aranžmanima i prioritetima uzme u obzir kumulativni učinak malih i srednjih gradova s obzirom na to da je oko 56 % gradova male i srednje veličine te ima između 5 000 i 100 000 stanovnika;

Unutarnje tržište

| 24. | potiče Komisiju da hitno predstavi predložene inicijative za provedbu strategije za jedinstveno tržište; ističe da je potrebno u potpunosti ocijeniti teritorijalni učinak s time povezanih mjera; |
| --- | --- |

24.

potiče Komisiju da hitno predstavi predložene inicijative za provedbu strategije za jedinstveno tržište; ističe da je potrebno u potpunosti ocijeniti teritorijalni učinak s time povezanih mjera;

| 25. | naglašava da je provedba jedinstvenog digitalnog tržišta ključna za lokalne i regionalne vlasti; poziva Europsku komisiju da redovito izvješćuje o napretku ostvarenom u premošćivanju digitalnog jaza, posebice na regionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

25.

naglašava da je provedba jedinstvenog digitalnog tržišta ključna za lokalne i regionalne vlasti; poziva Europsku komisiju da redovito izvješćuje o napretku ostvarenom u premošćivanju digitalnog jaza, posebice na regionalnoj i lokalnoj razini;

| 26. | pozdravlja namjeru Europske komisije da revidira Direktivu o audiovizualnim medijskim uslugama (AVMSD) i traži da se u obzir uzmu regionalna dimenzija i uvjeti; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja namjeru Europske komisije da revidira Direktivu o audiovizualnim medijskim uslugama (AVMSD) i traži da se u obzir uzmu regionalna dimenzija i uvjeti;

| 27. | ističe potrebu izrade strategije za potporu razvoju infrastrukture IKT-a, posebice u ruralnim i udaljenim područjima te općenito u područjima koja zaostaju u razvoju, imajući na umu da usluge širokopojasnog i vrlo brzog širokopojasnog interneta mogu dati snažan poticaj razvoju; |
| --- | --- |

27.

ističe potrebu izrade strategije za potporu razvoju infrastrukture IKT-a, posebice u ruralnim i udaljenim područjima te općenito u područjima koja zaostaju u razvoju, imajući na umu da usluge širokopojasnog i vrlo brzog širokopojasnog interneta mogu dati snažan poticaj razvoju;

| 28. | pozdravlja usredotočenost Komisije na oslobađanje potencijala ekonomije suradnje ili dijeljenja te očekuje da Komisija uskoro predstavi prijedloge za koordinirani pristup pravilima primjenjivim na tom polju, uzimajući u obzir važnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti te potrebu jamčenja prava potrošača; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja usredotočenost Komisije na oslobađanje potencijala ekonomije suradnje ili dijeljenja te očekuje da Komisija uskoro predstavi prijedloge za koordinirani pristup pravilima primjenjivim na tom polju, uzimajući u obzir važnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti te potrebu jamčenja prava potrošača;

| 29. | podupire nastojanja Komisije da riješi regulatorne prepreke s kojima se susreću MSP-ovi i novoosnovana poduzeća (start-ups) te pozdravlja njezinu namjeru da predloži inicijativu kojom bi se dala druga šansa poduzetnicima koji su dospjeli u stečaj; ističe važan doprinos regionalnih i lokalnih vlasti stvaranju snažnih poduzetničkih ekosustava i stoga naglašava potrebu da ih se uključi u upravljanje politikom za MSP-ove te posebice u mrežu izaslanika MSP-ova; |
| --- | --- |

29.

podupire nastojanja Komisije da riješi regulatorne prepreke s kojima se susreću MSP-ovi i novoosnovana poduzeća (start-ups) te pozdravlja njezinu namjeru da predloži inicijativu kojom bi se dala druga šansa poduzetnicima koji su dospjeli u stečaj; ističe važan doprinos regionalnih i lokalnih vlasti stvaranju snažnih poduzetničkih ekosustava i stoga naglašava potrebu da ih se uključi u upravljanje politikom za MSP-ove te posebice u mrežu izaslanika MSP-ova;

| 30. | poziva Komisiju da nastavi s naporima u pogledu uspostave unije tržišta kapitala te ponovno ističe potrebu smanjivanja administrativnog opterećenja do kojeg mogu dovesti buduće regulatorne mjere, kao i izbjegavanja prekomjernog preuzimanja rizika i nestabilnosti na financijskim tržištima; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisiju da nastavi s naporima u pogledu uspostave unije tržišta kapitala te ponovno ističe potrebu smanjivanja administrativnog opterećenja do kojeg mogu dovesti buduće regulatorne mjere, kao i izbjegavanja prekomjernog preuzimanja rizika i nestabilnosti na financijskim tržištima;

| 31. | pozdravlja namjeru Komisije da predstavi akcijski plan o PDV-u, da provede međunarodne standarde na području smanjenja porezne osnovice i prijenosa dobiti i da u okviru revizije direktive EU-a o PDV-u 2016. godine pojasni uvjete pod kojima se neoporezivanje suradnje među općinama u okviru javnog prava i izvan opsega zakona o javnoj nabavi može smatrati sukladnim zakonodavstvu EU-a; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja namjeru Komisije da predstavi akcijski plan o PDV-u, da provede međunarodne standarde na području smanjenja porezne osnovice i prijenosa dobiti i da u okviru revizije direktive EU-a o PDV-u 2016. godine pojasni uvjete pod kojima se neoporezivanje suradnje među općinama u okviru javnog prava i izvan opsega zakona o javnoj nabavi može smatrati sukladnim zakonodavstvu EU-a;

| 32. | uzima na znanje najavu Komisije o povlačenju svog sadašnjeg prijedloga o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit, što je Europski odbor regija pozdravio, ali nije siguran u kojoj mjeri namjera Komisije da ga zamijeni „prijedlozima za postupno približavanje obveznoj osnovici poreza na dobit” unaprijed predviđa ishod javnog savjetovanja o toj temi koje je u tijeku; |
| --- | --- |

32.

uzima na znanje najavu Komisije o povlačenju svog sadašnjeg prijedloga o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit, što je Europski odbor regija pozdravio, ali nije siguran u kojoj mjeri namjera Komisije da ga zamijeni „prijedlozima za postupno približavanje obveznoj osnovici poreza na dobit” unaprijed predviđa ishod javnog savjetovanja o toj temi koje je u tijeku;

| 33. | izražava duboko žaljenje zbog činjenice da Europska komisija nije objasnila svoju odluku da odgodi usvajanje paketa mjera za mobilnost radne snage, što je trebala biti jedna od glavnih inicijativa Komisije za rješavanje pitanja socijalnog dampinga i socijalnog turizma, kao i za jačanje socijalnih prava u Europi. Prema OR-u, taj bi paket mjera trebao uključivati reviziju Direktive o upućivanju radnika; |
| --- | --- |

33.

izražava duboko žaljenje zbog činjenice da Europska komisija nije objasnila svoju odluku da odgodi usvajanje paketa mjera za mobilnost radne snage, što je trebala biti jedna od glavnih inicijativa Komisije za rješavanje pitanja socijalnog dampinga i socijalnog turizma, kao i za jačanje socijalnih prava u Europi. Prema OR-u, taj bi paket mjera trebao uključivati reviziju Direktive o upućivanju radnika;

| 34. | očekuje prijedlog Komisije kojim bi se na uspješniji način pokušali riješiti izazovi usklađivanja profesionalnog i privatnog života, posebice u pogledu sudjelovanja žena na tržištu rada, i to revizijom direktive o roditeljskom dopustu iz 2010., rješavanjem institucijskog zastoja u odnosu na direktivu o porodiljnom dopustu te predstavljanjem konkretne strategije za postizanje rodne jednakosti u EU-u; |
| --- | --- |

34.

očekuje prijedlog Komisije kojim bi se na uspješniji način pokušali riješiti izazovi usklađivanja profesionalnog i privatnog života, posebice u pogledu sudjelovanja žena na tržištu rada, i to revizijom direktive o roditeljskom dopustu iz 2010., rješavanjem institucijskog zastoja u odnosu na direktivu o porodiljnom dopustu te predstavljanjem konkretne strategije za postizanje rodne jednakosti u EU-u;

| 35. | poziva Komisiju da podnese prijedlog revizije Direktive o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu i prijedlog direktive o poremećajima mišićno-koštanog sustava povezanim s radom; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisiju da podnese prijedlog revizije Direktive o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu i prijedlog direktive o poremećajima mišićno-koštanog sustava povezanim s radom;

| 36. | ističe da bi u okviru Plana novih vještina za Europu naglasak trebao biti na obnovljenim nastojanjima da se moderniziraju europski sustavi visokog obrazovanja, kao i na prijedlozima kojima bi se osiguralo da svaki pojedinac u EU-u ima pravo i mogućnost dostići minimalnu razinu obrazovanja i vještina te kojima bi se postigla izvrsnost i poticale inovacije u obrazovanju i strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO), uz promicanje obrazovanja na području digitalnih vještina i uloge obrazovanja u borbi protiv radikalizacije mladih; |
| --- | --- |

36.

ističe da bi u okviru Plana novih vještina za Europu naglasak trebao biti na obnovljenim nastojanjima da se moderniziraju europski sustavi visokog obrazovanja, kao i na prijedlozima kojima bi se osiguralo da svaki pojedinac u EU-u ima pravo i mogućnost dostići minimalnu razinu obrazovanja i vještina te kojima bi se postigla izvrsnost i poticale inovacije u obrazovanju i strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO), uz promicanje obrazovanja na području digitalnih vještina i uloge obrazovanja u borbi protiv radikalizacije mladih;

Ekonomska i monetarna unija

| 37. | pozdravlja spremnost Komisije da unaprijedi demokratsku odgovornost u okviru sustava EU-a za gospodarsko upravljanje, koja ne bi bila potpuna bez uključivanja podnacionalnih vlasti; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja spremnost Komisije da unaprijedi demokratsku odgovornost u okviru sustava EU-a za gospodarsko upravljanje, koja ne bi bila potpuna bez uključivanja podnacionalnih vlasti;

| 38. | poziva Komisiju da ocijeni učinak novih pravila ESA-e iz 2010. na sposobnost ulaganja lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisiju da ocijeni učinak novih pravila ESA-e iz 2010. na sposobnost ulaganja lokalnih i regionalnih vlasti;

| 39. | prima na znanje inicijative Komisije u pogledu prijelaza iz prve u drugu fazu dovršenja EMU-a, uključujući planiranu objavu bijele knjige u proljeće 2017.; ističe da se mora donijeti posebna odluka o svakom koraku provedbe; |
| --- | --- |

39.

prima na znanje inicijative Komisije u pogledu prijelaza iz prve u drugu fazu dovršenja EMU-a, uključujući planiranu objavu bijele knjige u proljeće 2017.; ističe da se mora donijeti posebna odluka o svakom koraku provedbe;

| 40. | naglašava da je za unapređenje socijalne dimenzije EMU-a od ključne važnosti uhvatiti se u koštac s problemom regionalnih razlika; ističe da među socijalne pokazatelje EMU-a treba uključiti pokazatelje o regionalnim razlikama; |
| --- | --- |

40.

naglašava da je za unapređenje socijalne dimenzije EMU-a od ključne važnosti uhvatiti se u koštac s problemom regionalnih razlika; ističe da među socijalne pokazatelje EMU-a treba uključiti pokazatelje o regionalnim razlikama;

Pravosuđe, temeljna prava i migracija

| 41. | smatra da višerazinsko upravljanje omogućava bavljenje pitanjem zaštite temeljnih prava u praksi te doprinosi procesu izgradnje i očuvanja Europe građana; |
| --- | --- |

41.

smatra da višerazinsko upravljanje omogućava bavljenje pitanjem zaštite temeljnih prava u praksi te doprinosi procesu izgradnje i očuvanja Europe građana;

| 42. | smatra da je uzajamno povjerenje od ključne važnosti za učinkovitu prekograničnu provedbu zakonodavstva, s obzirom na to da su terorizam i radikalizacija, organizirani kriminal i kibernetički kriminal po naravi transnacionalni i iziskuju odgovor EU-a; pozdravlja činjenicu da se Komisija obvezala pridavati veću pozornost razvoju operativne suradnje i instrumenata potrebnih na tom području; |
| --- | --- |

42.

smatra da je uzajamno povjerenje od ključne važnosti za učinkovitu prekograničnu provedbu zakonodavstva, s obzirom na to da su terorizam i radikalizacija, organizirani kriminal i kibernetički kriminal po naravi transnacionalni i iziskuju odgovor EU-a; pozdravlja činjenicu da se Komisija obvezala pridavati veću pozornost razvoju operativne suradnje i instrumenata potrebnih na tom području;

| 43. | ističe usredotočenost na načela solidarnosti i odgovornosti u Europskom migracijskom programu i njegovim provedbenim inicijativama; naglašava da bi ta načela i poštovanje ljudskih prava, kao i kapaciteti lokalnih i regionalnih vlada, trebali biti središnji dio svih politika EU-a o migraciji, kao i prilikom njihova usvajanja i provedbe u državama članicama; |
| --- | --- |

43.

ističe usredotočenost na načela solidarnosti i odgovornosti u Europskom migracijskom programu i njegovim provedbenim inicijativama; naglašava da bi ta načela i poštovanje ljudskih prava, kao i kapaciteti lokalnih i regionalnih vlada, trebali biti središnji dio svih politika EU-a o migraciji, kao i prilikom njihova usvajanja i provedbe u državama članicama;

| 44. | uzima na znanje povećanje sredstava EU-a za rješavanje izbjegličke krize te poziva Komisiju da provede analizu o dodanoj vrijednosti i razmjerima korištenja tih sredstava, posebice među lokalnim i regionalnim vlastima; naglašava potrebu za hitnijim osiguravanjem i dodjeljivanjem sredstava za upravljanje migracijom i integracijom; potiče Komisiju da osigura da se za lokalne i regionalne vlasti koje upravo primaju i prihvaćaju izbjeglice hitno osiguraju nužna financijska sredstva za zadovoljavanje trenutnih potreba izbjeglica; |
| --- | --- |

44.

uzima na znanje povećanje sredstava EU-a za rješavanje izbjegličke krize te poziva Komisiju da provede analizu o dodanoj vrijednosti i razmjerima korištenja tih sredstava, posebice među lokalnim i regionalnim vlastima; naglašava potrebu za hitnijim osiguravanjem i dodjeljivanjem sredstava za upravljanje migracijom i integracijom; potiče Komisiju da osigura da se za lokalne i regionalne vlasti koje upravo primaju i prihvaćaju izbjeglice hitno osiguraju nužna financijska sredstva za zadovoljavanje trenutnih potreba izbjeglica;

| 45. | pozdravlja najavljene inicijative za otklanjanje nedostataka u propisima EU-a o azilu te za predstavljanje dosljednog dugoročnog sustava premještanja i preseljenja koji bi vrijedio u cijelom EU-u; s tim u vezi pozdravlja planiranu daljnju razradu Dublinske uredbe u svrhu pravednije raspodjele tereta na temelju utvrđenih i pravednih kvota; ističe da uzajamno dogovorene odredbe Dublinskog postupka ostaju na snazi te da se sve države članice EU-a moraju pridržavati standarda prihvata i postupka EU-a; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja najavljene inicijative za otklanjanje nedostataka u propisima EU-a o azilu te za predstavljanje dosljednog dugoročnog sustava premještanja i preseljenja koji bi vrijedio u cijelom EU-u; s tim u vezi pozdravlja planiranu daljnju razradu Dublinske uredbe u svrhu pravednije raspodjele tereta na temelju utvrđenih i pravednih kvota; ističe da uzajamno dogovorene odredbe Dublinskog postupka ostaju na snazi te da se sve države članice EU-a moraju pridržavati standarda prihvata i postupka EU-a;

| 46. | naglašava da je hitno potrebno poboljšati zaštitu vanjskih granica EU-a; ističe da treba izbjegavati sve mjere koje ugrožavaju načelo slobodnog kretanja unutar schengenskog prostora; međutim, potvrđuje da je u iznimnim okolnostima moguće provoditi kontrolu unutarnjih granica EU-a kako bi se očuvalo područje slobode, sigurnosti i pravde; potiče Komisiju da razmotri i potrebu pokretanja novih inicijativa za olakšavanje integracije izbjeglica, primjerice uspostavom „partnerstava za migraciju i integraciju” između lokalnih i regionalnih vlasti zemalja porijekla i zemalja odredišta; |
| --- | --- |

46.

naglašava da je hitno potrebno poboljšati zaštitu vanjskih granica EU-a; ističe da treba izbjegavati sve mjere koje ugrožavaju načelo slobodnog kretanja unutar schengenskog prostora; međutim, potvrđuje da je u iznimnim okolnostima moguće provoditi kontrolu unutarnjih granica EU-a kako bi se očuvalo područje slobode, sigurnosti i pravde; potiče Komisiju da razmotri i potrebu pokretanja novih inicijativa za olakšavanje integracije izbjeglica, primjerice uspostavom „partnerstava za migraciju i integraciju” između lokalnih i regionalnih vlasti zemalja porijekla i zemalja odredišta;

| 47. | uzima na znanje prijedlog Komisije za izradu popisa sigurnih zemalja porijekla te se obvezuje na sudjelovanje u oblikovanju politika i razmjeni najboljih praksi na regionalnoj i lokalnoj razini putem svojih zajedničkih savjetodavnih odbora i radnih skupina, uključujući svih sedam zemalja s popisa iz prijedloga EK-a; |
| --- | --- |

47.

uzima na znanje prijedlog Komisije za izradu popisa sigurnih zemalja porijekla te se obvezuje na sudjelovanje u oblikovanju politika i razmjeni najboljih praksi na regionalnoj i lokalnoj razini putem svojih zajedničkih savjetodavnih odbora i radnih skupina, uključujući svih sedam zemalja s popisa iz prijedloga EK-a;

| 48. | poziva Komisiju da osmisli učinkovite politike povratka koje treba provesti brzo i uz poštovanje dostojanstva i temeljnih prava migranata koji nemaju pravo na azil i čiji je siguran povratak moguć. To je nužno za osiguranje usmjerenosti sredstava na osobe kojima je pomoć zaista potrebna i za doprinos sprečavanju daljnjih socijalnih sukoba koji mogu utrti put ekstremizmu; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisiju da osmisli učinkovite politike povratka koje treba provesti brzo i uz poštovanje dostojanstva i temeljnih prava migranata koji nemaju pravo na azil i čiji je siguran povratak moguć. To je nužno za osiguranje usmjerenosti sredstava na osobe kojima je pomoć zaista potrebna i za doprinos sprečavanju daljnjih socijalnih sukoba koji mogu utrti put ekstremizmu;

Trgovinska politika EU-a

| 49. | pozdravlja prijedlog Komisije o uvođenju novog sudskog sustava za ulaganja za potrebe TTIP-a i svih drugih trgovinskih pregovora koji su u tijeku ili do kojih će doći u budućnosti; posebice pozdravlja činjenicu da se novim prijedlogom jamči pravo vlada da donose propise, no svejedno poziva na daljnja podrobna objašnjenja o tome kako će to dovesti do boljeg stanja u odnosu na postojeći mehanizam za rješavanje sporova između ulagača i države; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja prijedlog Komisije o uvođenju novog sudskog sustava za ulaganja za potrebe TTIP-a i svih drugih trgovinskih pregovora koji su u tijeku ili do kojih će doći u budućnosti; posebice pozdravlja činjenicu da se novim prijedlogom jamči pravo vlada da donose propise, no svejedno poziva na daljnja podrobna objašnjenja o tome kako će to dovesti do boljeg stanja u odnosu na postojeći mehanizam za rješavanje sporova između ulagača i države;

| 50. | potiče Komisiju da prije otvaranja trgovinskih sporazuma procijeni učinak mogućih gospodarskih, socijalnih i ekoloških posljedica trgovinskih sporazuma, među ostalim na MSP-ove, potrošače, određene gospodarske sektore, ljudska prava, kao i na zemlje u razvoju; posebice ističe potrebu da se objasni hoće li, i kada, TTIP utjecati na lokalne javne usluge; |
| --- | --- |

50.

potiče Komisiju da prije otvaranja trgovinskih sporazuma procijeni učinak mogućih gospodarskih, socijalnih i ekoloških posljedica trgovinskih sporazuma, među ostalim na MSP-ove, potrošače, određene gospodarske sektore, ljudska prava, kao i na zemlje u razvoju; posebice ističe potrebu da se objasni hoće li, i kada, TTIP utjecati na lokalne javne usluge;

| 51. | izražava žaljenje zbog toga što se regionalnu i lokalnu dimenziju kontinuirano isključuje iz trgovinskih pregovora te poziva Komisiju da to ispravi u svojoj novoj strategiji za trgovinu i ulaganja; u vezi s tim poziva Komisiju da OR uključi u postupak pregovora o Sporazumu o trgovini uslugama, a posebice da mu omogući pristup pregovaračkim dokumentima sličan onome koji ima u okviru TTIP-a; |
| --- | --- |

51.

izražava žaljenje zbog toga što se regionalnu i lokalnu dimenziju kontinuirano isključuje iz trgovinskih pregovora te poziva Komisiju da to ispravi u svojoj novoj strategiji za trgovinu i ulaganja; u vezi s tim poziva Komisiju da OR uključi u postupak pregovora o Sporazumu o trgovini uslugama, a posebice da mu omogući pristup pregovaračkim dokumentima sličan onome koji ima u okviru TTIP-a;

Stabilnost i suradnja izvan Europske unije

| 52. | ističe potrebu hitnog pronalaženja mirnog rješenja sukoba u Libiji, Siriji i Ukrajini. Nudi uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti u okviru međuljudske diplomacije; ponovno izražava svoju spremnost da pridonese provedbi decentralizacijske reforme u Ukrajini te predlaže jačanje veza suradnje između europskih i libijskih lokalnih i regionalnih vlasti, s naglaskom na izgradnji kapaciteta i teritorijalnom razvoju, i prije pune provedbe sveobuhvatnog unutarnjeg sporazuma; |
| --- | --- |

52.

ističe potrebu hitnog pronalaženja mirnog rješenja sukoba u Libiji, Siriji i Ukrajini. Nudi uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti u okviru međuljudske diplomacije; ponovno izražava svoju spremnost da pridonese provedbi decentralizacijske reforme u Ukrajini te predlaže jačanje veza suradnje između europskih i libijskih lokalnih i regionalnih vlasti, s naglaskom na izgradnji kapaciteta i teritorijalnom razvoju, i prije pune provedbe sveobuhvatnog unutarnjeg sporazuma;

| 53. | pozdravlja namjeru Komisije da osigura usmjereniji okvir za potporu stabilizaciji i demokratskom razvoju partnerskih zemalja u okviru nove europske politike susjedstva; naglašava da se u novoj politici mora usvojiti teritorijalni pristup i da se u njezine strateške ciljeve mora uključiti potpora procesu decentralizacije; obvezuje se doprinijeti tom pristupu putem svojih dviju platformi, odnosno Euromediteranske skupštine regionalnih i lokalnih vlasti (ARLEM) i Konferencije lokalnih i regionalnih vlasti za Istočno partnerstvo (CORLEAP); |
| --- | --- |

53.

pozdravlja namjeru Komisije da osigura usmjereniji okvir za potporu stabilizaciji i demokratskom razvoju partnerskih zemalja u okviru nove europske politike susjedstva; naglašava da se u novoj politici mora usvojiti teritorijalni pristup i da se u njezine strateške ciljeve mora uključiti potpora procesu decentralizacije; obvezuje se doprinijeti tom pristupu putem svojih dviju platformi, odnosno Euromediteranske skupštine regionalnih i lokalnih vlasti (ARLEM) i Konferencije lokalnih i regionalnih vlasti za Istočno partnerstvo (CORLEAP);

| 54. | pozdravlja namjeru Komisije da nastavi s radom na ostvarivanju izgleda zemalja kandidatkinja za pristupanje EU-u; potiče Komisiju da podrobnije ispita stanje regionalne i lokalne samouprave u zemljama proširenja u okviru izvješća o napretku proširenja, što bi bio fokus rada zajedničkih savjetodavnih odbora i radnih skupina; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja namjeru Komisije da nastavi s radom na ostvarivanju izgleda zemalja kandidatkinja za pristupanje EU-u; potiče Komisiju da podrobnije ispita stanje regionalne i lokalne samouprave u zemljama proširenja u okviru izvješća o napretku proširenja, što bi bio fokus rada zajedničkih savjetodavnih odbora i radnih skupina;

| 55. | pozdravlja predloženu politiku za razdoblje nakon isteka Sporazuma iz Cotonoua i namjeru Komisije da poveća koherentnost vanjske politike; ustraje na nužnosti razvoja lokalne demokracije i administrativnih kapaciteta u razvojnoj politici te promicanja regionalne integracije u partnerskim područjima, kao i decentralizirane razvojne suradnje s njima; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja predloženu politiku za razdoblje nakon isteka Sporazuma iz Cotonoua i namjeru Komisije da poveća koherentnost vanjske politike; ustraje na nužnosti razvoja lokalne demokracije i administrativnih kapaciteta u razvojnoj politici te promicanja regionalne integracije u partnerskim područjima, kao i decentralizirane razvojne suradnje s njima;

| 56. | poziva Komisiju da pri razmatranju odgovora primljenih tijekom javnog savjetovanja uzme u obzir različite izvore tih doprinosa te da razlikuje doprinose koji zastupaju posebne interese i one koji zastupaju opći interes, među koje se ubraja i doprinos lokalnih i regionalnih vlasti; naglašava važnost uzimanja u obzir te razlike u težini, među ostalim i pri razmatranju potrebe provođenja ocjene teritorijalnog učinka određenih zakonodavnih prijedloga; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisiju da pri razmatranju odgovora primljenih tijekom javnog savjetovanja uzme u obzir različite izvore tih doprinosa te da razlikuje doprinose koji zastupaju posebne interese i one koji zastupaju opći interes, među koje se ubraja i doprinos lokalnih i regionalnih vlasti; naglašava važnost uzimanja u obzir te razlike u težini, među ostalim i pri razmatranju potrebe provođenja ocjene teritorijalnog učinka određenih zakonodavnih prijedloga;

Građanstvo i upravljanje

| 57. | naglašava da lokalne i regionalne vlasti mogu igrati ključnu ulogu u utvrđivanju pravila EU-a koja dovode do administrativnog opterećenja, uključujući ona koja se uvode prilikom prijenosa pravila EU-a u nacionalno zakonodavstvo i njihove provedbe; ponovno poziva da se u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj regulativi spomene doprinos OR-a zakonodavnom postupku s obzirom na povlaštenu institucionalnu ulogu OR-a u pogledu načela supsidijarnosti i teritorijalnog učinka zakonodavstva EU-a; |
| --- | --- |

57.

naglašava da lokalne i regionalne vlasti mogu igrati ključnu ulogu u utvrđivanju pravila EU-a koja dovode do administrativnog opterećenja, uključujući ona koja se uvode prilikom prijenosa pravila EU-a u nacionalno zakonodavstvo i njihove provedbe; ponovno poziva da se u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj regulativi spomene doprinos OR-a zakonodavnom postupku s obzirom na povlaštenu institucionalnu ulogu OR-a u pogledu načela supsidijarnosti i teritorijalnog učinka zakonodavstva EU-a;

| 58. | ponovno ističe svoj poziv da se demokratski izabrane predstavnike regionalnih i lokalnih vlasti te njihove predstavničke udruge izuzme od pravila registra transparentnosti EU-a namijenjenih reguliranju pristupa lobista institucijama EU-a; |
| --- | --- |

58.

ponovno ističe svoj poziv da se demokratski izabrane predstavnike regionalnih i lokalnih vlasti te njihove predstavničke udruge izuzme od pravila registra transparentnosti EU-a namijenjenih reguliranju pristupa lobista institucijama EU-a;

| 59. | pozdravlja namjeru Komisije da proširi „dijaloge s građanima” i njezinu odlučnost da premosti jaz između EU-a i građana; ponavlja da će nastaviti promicati transparentnost i demokratsku odgovornost u postupku donošenja odluka EU-a, kao i decentraliziranu komunikaciju o politikama EU-a s učinkom na lokalne i regionalne vlasti s ciljem povećanja legitimnosti EU-a i njegova zakonodavstva; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja namjeru Komisije da proširi „dijaloge s građanima” i njezinu odlučnost da premosti jaz između EU-a i građana; ponavlja da će nastaviti promicati transparentnost i demokratsku odgovornost u postupku donošenja odluka EU-a, kao i decentraliziranu komunikaciju o politikama EU-a s učinkom na lokalne i regionalne vlasti s ciljem povećanja legitimnosti EU-a i njegova zakonodavstva;

| 60. | s velikim zanimanjem prati reviziju Uredbe o europskoj građanskoj inicijativi i naglašava da je potrebna sveobuhvatna revizija kako bi taj instrument ostvario svoju potencijalnu ulogu i prednosti; |
| --- | --- |

60.

s velikim zanimanjem prati reviziju Uredbe o europskoj građanskoj inicijativi i naglašava da je potrebna sveobuhvatna revizija kako bi taj instrument ostvario svoju potencijalnu ulogu i prednosti;

| 61. | predsjedniku daje uputu da Rezoluciju proslijedi Komisiji, Europskom parlamentu, Vijeću i predsjedniku Europskog vijeća. |
| --- | --- |

61.

predsjedniku daje uputu da Rezoluciju proslijedi Komisiji, Europskom parlamentu, Vijeću i predsjedniku Europskog vijeća.

Bruxelles, 3. prosinca 2015.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  Odluka br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013.

1

(2)  CDR 1119-2012; CDR 593-2013.

2

---

MIŠLJENJA

Odbor regija

115. plenarno zasjedanje, 3. – 4. prosinca 2015.

| 10.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 51/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 51/8

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Teritorijalna vizija za 2050.: Što donosi budućnost?

(2016/C 051/02)

| Izvjestitelj: | Oldřich VLASÁK (CZ/ECR), član Vijeća Grada Hradec Králové |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Oldřich VLASÁK (CZ/ECR), član Vijeća Grada Hradec Králové

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Opće napomene

| 1. | pozdravlja napore luksemburškog predsjedništva da raspravi o Teritorijalnoj viziji za 2050. godinu i izražava zadovoljstvo time što je luksemburško predsjedništvo odlučilo posavjetovati se s OR-om o tom pitanju; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja napore luksemburškog predsjedništva da raspravi o Teritorijalnoj viziji za 2050. godinu i izražava zadovoljstvo time što je luksemburško predsjedništvo odlučilo posavjetovati se s OR-om o tom pitanju;

| 2. | ističe važnost izričitog priznavanja velike raznolikosti teritorijalnih područja u Europskoj uniji kojima su potrebni različiti pristupi i strategije za rješavanje njihovih problema; |
| --- | --- |

2.

ističe važnost izričitog priznavanja velike raznolikosti teritorijalnih područja u Europskoj uniji kojima su potrebni različiti pristupi i strategije za rješavanje njihovih problema;

| 3. | vjeruje da je više od 15 godina nakon usvajanja Europske perspektive o prostornom razvoju u Potsdamu 1999. godine Europskoj uniji potrebna nova teritorijalna vizija koja:






  — | prenosi koncept teritorijalne kohezije, kako je utvrđeno u Ugovoru iz Lisabona, u operativne političke smjernice, |
| --- | --- | --- |

3.

vjeruje da je više od 15 godina nakon usvajanja Europske perspektive o prostornom razvoju u Potsdamu 1999. godine Europskoj uniji potrebna nova teritorijalna vizija koja:

—

prenosi koncept teritorijalne kohezije, kako je utvrđeno u Ugovoru iz Lisabona, u operativne političke smjernice,

| — | nadilazi perspektivu usmjerenu samo na prostorni razvoj, |
| --- | --- |

—

nadilazi perspektivu usmjerenu samo na prostorni razvoj,

| — | bavi se ključnim teritorijalnim izazovima Europske unije, |
| --- | --- |

—

bavi se ključnim teritorijalnim izazovima Europske unije,

| — | usmjerava sve politike EU-a koje sadrže teritorijalnu dimenziju te koja je povezana i usklađena s kohezijskom politikom i njezinim mjerama sufinanciranim iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, |
| --- | --- |

—

usmjerava sve politike EU-a koje sadrže teritorijalnu dimenziju te koja je povezana i usklađena s kohezijskom politikom i njezinim mjerama sufinanciranim iz europskih strukturnih i investicijskih fondova,

| — | pruža smjernice za sve politike EU-a koje sadrže teritorijalnu dimenziju, |
| --- | --- |

—

pruža smjernice za sve politike EU-a koje sadrže teritorijalnu dimenziju,

| — | povezana je s budućim dugoročnim gospodarskim, okolišnim i društvenim ciljevima europskih politika, i |
| --- | --- |

—

povezana je s budućim dugoročnim gospodarskim, okolišnim i društvenim ciljevima europskih politika, i

| — | temelji se na načelu supsidijarnosti i višerazinskog upravljanja; |
| --- | --- |

—

temelji se na načelu supsidijarnosti i višerazinskog upravljanja;

| 4. | stoga poziva na opsežno savjetovanje diljem Europe o budućoj teritorijalnoj viziji Europske unije koje bi se temeljilo na Zelenoj knjizi o teritorijalnoj koheziji (COM(2008) 616 završna verzija) i ponavlja svoj poziv na izradu bijele knjige o teritorijalnoj koheziji, koja bi se mogla koristiti kao temeljna sastavnica drugih politika EU-a s jačom teritorijalnom dimenzijom već u sljedećem programskom razdoblju nakon 2020.; |
| --- | --- |

4.

stoga poziva na opsežno savjetovanje diljem Europe o budućoj teritorijalnoj viziji Europske unije koje bi se temeljilo na Zelenoj knjizi o teritorijalnoj koheziji (COM(2008) 616 završna verzija) i ponavlja svoj poziv na izradu bijele knjige o teritorijalnoj koheziji, koja bi se mogla koristiti kao temeljna sastavnica drugih politika EU-a s jačom teritorijalnom dimenzijom već u sljedećem programskom razdoblju nakon 2020.;

| 5. | naglašava važnost pravovremenog prepoznavanja globalnih trendova i izazova kako bi se na odgovarajući način prilagodile javne politike. U tom pogledu OR pozdravlja razna izvješća usmjerena prema budućnosti koja su izradile europske institucije i ističe OR-ovu studiju „Izazovi na Obzoru 2025. – Ključni trendovi i učinak na lokalne i regionalne vlasti” (1); |
| --- | --- |

5.

naglašava važnost pravovremenog prepoznavanja globalnih trendova i izazova kako bi se na odgovarajući način prilagodile javne politike. U tom pogledu OR pozdravlja razna izvješća usmjerena prema budućnosti koja su izradile europske institucije i ističe OR-ovu studiju „Izazovi na Obzoru 2025. – Ključni trendovi i učinak na lokalne i regionalne vlasti” (1);

| 6. | ukazuje na globalne trendove i izazove s kojima se suočava Europska unija, iznijete u izvješću projekta ESPAS naslova „Globalni trendovi do 2030.: Može li Europa odgovoriti na izazove koji je očekuju?” (2), a koji imaju teritorijalnu dimenziju jer se njihovi učinci razlikuju od regije do regije, ovisno o teritorijalnim posebnostima i kontekstu. OR, međutim, napominje da teritorijalna dimenzija nije dovoljno uzeta u obzir u izvješću ESPAS-a i stoga sa zadovoljstvom iščekuje mogućnost da doprinese naporima u vezi s teritorijalnom dimenzijom u budućem radu projekta ESPAS; |
| --- | --- |

6.

ukazuje na globalne trendove i izazove s kojima se suočava Europska unija, iznijete u izvješću projekta ESPAS naslova „Globalni trendovi do 2030.: Može li Europa odgovoriti na izazove koji je očekuju?” (2), a koji imaju teritorijalnu dimenziju jer se njihovi učinci razlikuju od regije do regije, ovisno o teritorijalnim posebnostima i kontekstu. OR, međutim, napominje da teritorijalna dimenzija nije dovoljno uzeta u obzir u izvješću ESPAS-a i stoga sa zadovoljstvom iščekuje mogućnost da doprinese naporima u vezi s teritorijalnom dimenzijom u budućem radu projekta ESPAS;

| 7. | vjeruje da je potrebna jasna europska teritorijalna vizija kako bi se učinkovito odgovorilo na sadašnje i buduće trendove i izazove te da ona treba ojačati teritorijalnu dimenziju u izradi politika, među ostalim primjenom pristupa usmjerenog na konkretna područja; |
| --- | --- |

7.

vjeruje da je potrebna jasna europska teritorijalna vizija kako bi se učinkovito odgovorilo na sadašnje i buduće trendove i izazove te da ona treba ojačati teritorijalnu dimenziju u izradi politika, među ostalim primjenom pristupa usmjerenog na konkretna područja;

| 8. | naglašava, u tom smislu, ulogu Teritorijalnog programa 2020. koji i dalje vrijedi te ga treba bolje provoditi. U vezi s tim OR upućuje na svoje mišljenje Poboljšanje provedbe Teritorijalnog programa Europske unije 2020. (3); |
| --- | --- |

8.

naglašava, u tom smislu, ulogu Teritorijalnog programa 2020. koji i dalje vrijedi te ga treba bolje provoditi. U vezi s tim OR upućuje na svoje mišljenje Poboljšanje provedbe Teritorijalnog programa Europske unije 2020. (3);

| 9. | naglašava, nadalje, da je ključan element dobre izrade politika strateško planiranje i postavljanje jasnih i ostvarivih ciljeva politike koji bi mogli biti dio „vizije”; |
| --- | --- |

9.

naglašava, nadalje, da je ključan element dobre izrade politika strateško planiranje i postavljanje jasnih i ostvarivih ciljeva politike koji bi mogli biti dio „vizije”;

| 10. | ponavlja da na razini EU-a Ugovor (UFEU, članak 174.) utvrđuje najvažniji teritorijalni cilj za razvoj Europske unije navodeći da „radi promicanja svojeg sveukupnog skladnog razvoja Unija razvija i provodi aktivnosti koje vode jačanju njezine ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije”. Teritorijalna kohezija znači osiguravanje uravnoteženog razvoja svih područja EU-a; |
| --- | --- |

10.

ponavlja da na razini EU-a Ugovor (UFEU, članak 174.) utvrđuje najvažniji teritorijalni cilj za razvoj Europske unije navodeći da „radi promicanja svojeg sveukupnog skladnog razvoja Unija razvija i provodi aktivnosti koje vode jačanju njezine ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije”. Teritorijalna kohezija znači osiguravanje uravnoteženog razvoja svih područja EU-a;

Teritorijalna dimenzija izrade politka

| 11. | skreće pozornost na prednosti i koristi koje donosi primjena pristupa usmjerenog na konkretna područja (4), čiji se osnovni elementi odnose na integraciju sektora unutar određene teritorijalne strategije i na teritorijalni dijalog koji je usmjeren na rezultate. Ako se učinkovito provodi, pristup usmjeren na konkretna područja omogućuje vrednovanje i oživljavanje teritorijalnog identiteta i teritorijalnih posebnosti kao jedinstvenog kapitala; |
| --- | --- |

11.

skreće pozornost na prednosti i koristi koje donosi primjena pristupa usmjerenog na konkretna područja (4), čiji se osnovni elementi odnose na integraciju sektora unutar određene teritorijalne strategije i na teritorijalni dijalog koji je usmjeren na rezultate. Ako se učinkovito provodi, pristup usmjeren na konkretna područja omogućuje vrednovanje i oživljavanje teritorijalnog identiteta i teritorijalnih posebnosti kao jedinstvenog kapitala;

| 12. | primjećuje da pristup usmjeren na konkretna područja, iako se o njemu često raspravlja u institucijama EU-a, još uvijek nije svugdje naišao na potpunu provedbu na nacionalnoj i europskoj razini. Europski odbor regija ponovno ističe svoje čvrsto uvjerenje da će politike EU-a s pristupom usmjerenim na konkretna područja dovesti do najboljih rezultata jer će biti prilagođene specifičnim lokalnim uvjetima i kao takve će učinkovitije rješavati izazove regija, gradova i općina te tako smanjiti razlike u njihovom stupnju razvoja; |
| --- | --- |

12.

primjećuje da pristup usmjeren na konkretna područja, iako se o njemu često raspravlja u institucijama EU-a, još uvijek nije svugdje naišao na potpunu provedbu na nacionalnoj i europskoj razini. Europski odbor regija ponovno ističe svoje čvrsto uvjerenje da će politike EU-a s pristupom usmjerenim na konkretna područja dovesti do najboljih rezultata jer će biti prilagođene specifičnim lokalnim uvjetima i kao takve će učinkovitije rješavati izazove regija, gradova i općina te tako smanjiti razlike u njihovom stupnju razvoja;

| 13. | primjećuje da je, iako je i dalje nužno ojačati sektorske politike, pristup usmjeren na konkretna područja najučinkovitiji za postizanje cilja Ugovora koji se odnosi na sveukupan i skladan razvoj. U tom pogledu OR upućuje na studiju koju je provela Europska komisija, a u kojoj je utvrđeno pet zajedničkih obilježja uspješne provedbe pristupa usmjerenog na konkretna područja (5). Ta obilježja uključuju važnu ulogu vrednovanja teritorijalnog identiteta koji nadilazi zemljopisne i sektorske granice, otvoreni sustav upravljanja, razvijene sposobnosti vođenja te eksperimentiranje i učenje kroz praksu; |
| --- | --- |

13.

primjećuje da je, iako je i dalje nužno ojačati sektorske politike, pristup usmjeren na konkretna područja najučinkovitiji za postizanje cilja Ugovora koji se odnosi na sveukupan i skladan razvoj. U tom pogledu OR upućuje na studiju koju je provela Europska komisija, a u kojoj je utvrđeno pet zajedničkih obilježja uspješne provedbe pristupa usmjerenog na konkretna područja (5). Ta obilježja uključuju važnu ulogu vrednovanja teritorijalnog identiteta koji nadilazi zemljopisne i sektorske granice, otvoreni sustav upravljanja, razvijene sposobnosti vođenja te eksperimentiranje i učenje kroz praksu;

| 14. | smatra da su sektorske strategije bitne za teritorijalni razvoj, no pristup usmjeren na konkretna područja važan je kao temelj za prilagođeni lokalni i regionalni razvoj. Koncept zajedničkog okvira (sporazuma o partnerstvu) za provedbu europskih strukturnih i investicijskih fondova u ovom je programskom razdoblju dobrodošao, ali radi uspješne provedbe cjelokupne politike treba ukloniti prepreke uzrokovane različitim pravilima. Regulatorni okvir za europske strukturne i investicijske fondove treba pojednostavniti doprinosom i uključivanjem lokalnih i regionalnih vlasti. Projekti koji počivaju na teritorijalnom pristupu trebali bi se moći financirati iz više fondova te podlijegati jedinstvenom skupu pravila; |
| --- | --- |

14.

smatra da su sektorske strategije bitne za teritorijalni razvoj, no pristup usmjeren na konkretna područja važan je kao temelj za prilagođeni lokalni i regionalni razvoj. Koncept zajedničkog okvira (sporazuma o partnerstvu) za provedbu europskih strukturnih i investicijskih fondova u ovom je programskom razdoblju dobrodošao, ali radi uspješne provedbe cjelokupne politike treba ukloniti prepreke uzrokovane različitim pravilima. Regulatorni okvir za europske strukturne i investicijske fondove treba pojednostavniti doprinosom i uključivanjem lokalnih i regionalnih vlasti. Projekti koji počivaju na teritorijalnom pristupu trebali bi se moći financirati iz više fondova te podlijegati jedinstvenom skupu pravila;

| 15. | ukazuje na analizu iz Šestog kohezijskog izvješća u kojoj se navodi da su se „regionalne razlike povećale tijekom posljednjih nekoliko godina jer je gospodarska kriza regije pogodila u različitoj mjeri” (6). Zapravo, nije samo kriza, već su i političke odluke, a osobito mjere štednje u okviru europskog semestra, imale vrlo različite učinke na europske regije. Na primjer, financijski jaka područja mogla su ublažiti posljedice krize i udovoljiti zahtjevima europskog semestra, dok su, s druge strane, financijski slabije regije morale smanjiti javna ulaganja kao posljedicu mjera štednje, što je dovelo do gospodarskih poteškoća. Ova analiza dovodi do zaključka da postoji teritorijalni učinak čak i u područjima politike i u pogledu vanjskih čimbenika, kao što je bankarstvo ili fiskalna politika, koji prethodno nisu bili razmatrani iz teritorijalne perspektive. OR podsjeća da je kriza osobito istaknula teritorijalne nejednakosti te da je u najvećoj mjeri opteretila zemlje koje zaostaju u razvoju. Stoga naglašava da je, u cilju njihovog ravnomjernog učinka, politike potrebno primjenjivati polazeći od načela uspostave ravnoteže i teritorijalnog pristupa. To znači da u pogledu mjera štednje treba usvojiti uravnotežen pristup; |
| --- | --- |

15.

ukazuje na analizu iz Šestog kohezijskog izvješća u kojoj se navodi da su se „regionalne razlike povećale tijekom posljednjih nekoliko godina jer je gospodarska kriza regije pogodila u različitoj mjeri” (6). Zapravo, nije samo kriza, već su i političke odluke, a osobito mjere štednje u okviru europskog semestra, imale vrlo različite učinke na europske regije. Na primjer, financijski jaka područja mogla su ublažiti posljedice krize i udovoljiti zahtjevima europskog semestra, dok su, s druge strane, financijski slabije regije morale smanjiti javna ulaganja kao posljedicu mjera štednje, što je dovelo do gospodarskih poteškoća. Ova analiza dovodi do zaključka da postoji teritorijalni učinak čak i u područjima politike i u pogledu vanjskih čimbenika, kao što je bankarstvo ili fiskalna politika, koji prethodno nisu bili razmatrani iz teritorijalne perspektive. OR podsjeća da je kriza osobito istaknula teritorijalne nejednakosti te da je u najvećoj mjeri opteretila zemlje koje zaostaju u razvoju. Stoga naglašava da je, u cilju njihovog ravnomjernog učinka, politike potrebno primjenjivati polazeći od načela uspostave ravnoteže i teritorijalnog pristupa. To znači da u pogledu mjera štednje treba usvojiti uravnotežen pristup;

| 16. | primjećuje da se od rasprave iz 2009. godine o temi „BDP i šire” broj podataka dostupnih na razini EU-a znatno povećao te da je potrebno razmotriti druge pokazatelje kojima se, naročito na razini regija i gradova EU-a, nadopunjuje BDP pri mjerenju napretka na području ostvarenja ciljeva EU-a; |
| --- | --- |

16.

primjećuje da se od rasprave iz 2009. godine o temi „BDP i šire” broj podataka dostupnih na razini EU-a znatno povećao te da je potrebno razmotriti druge pokazatelje kojima se, naročito na razini regija i gradova EU-a, nadopunjuje BDP pri mjerenju napretka na području ostvarenja ciljeva EU-a;

| 17. | ističe da većina politika EU-a ima regionalnu i lokalnu dimenziju koju je moguće podvrgnuti ocjeni teritorijalnog učinka i koju treba uzeti u obzir pri osmišljavanju i reviziji tih politika. OR je 2014. započeo pilot-fazu svoje strategije za ocjenu teritorijalnog učinka na odabranim predmetima, tijekom koje su ispitane različite metodologije i pristupi. Odbor snažno pozdravlja činjenicu da će Komisija, nastavno na objavljivanje paketa mjera za bolju regulativu 19. svibnja 2015., koristiti ocjene teritorijalnog učinka kao jedan od elemenata ocjene učinka. U skladu s time OR ističe ulogu plana EU-a za gradove – posebno naglašavajući „unutarnja područja” – i prioritetni značaj njegove provedbe za razvoj regija. Poziva se na svoje mišljenje naslova „Prema cjelovitom programu EU-a za gradove” od 25. lipnja 2014. (7) te ističe prijedlog, iznesen u tom mišljenju, za izradu bijele knjige o integriranoj politici za gradove. Ističe, naposljetku, da se slaže s izjavom kojom je Europska komisija najavila prve konkretne mjere u cilju usvajanja plana EU-a za gradove, za čiju će realizaciju biti izdvojeno 80 milijardi eura iz europskog proračuna (8). Poziva Komisiju da se osloni na iskustva OR-a; |
| --- | --- |

17.

ističe da većina politika EU-a ima regionalnu i lokalnu dimenziju koju je moguće podvrgnuti ocjeni teritorijalnog učinka i koju treba uzeti u obzir pri osmišljavanju i reviziji tih politika. OR je 2014. započeo pilot-fazu svoje strategije za ocjenu teritorijalnog učinka na odabranim predmetima, tijekom koje su ispitane različite metodologije i pristupi. Odbor snažno pozdravlja činjenicu da će Komisija, nastavno na objavljivanje paketa mjera za bolju regulativu 19. svibnja 2015., koristiti ocjene teritorijalnog učinka kao jedan od elemenata ocjene učinka. U skladu s time OR ističe ulogu plana EU-a za gradove – posebno naglašavajući „unutarnja područja” – i prioritetni značaj njegove provedbe za razvoj regija. Poziva se na svoje mišljenje naslova „Prema cjelovitom programu EU-a za gradove” od 25. lipnja 2014. (7) te ističe prijedlog, iznesen u tom mišljenju, za izradu bijele knjige o integriranoj politici za gradove. Ističe, naposljetku, da se slaže s izjavom kojom je Europska komisija najavila prve konkretne mjere u cilju usvajanja plana EU-a za gradove, za čiju će realizaciju biti izdvojeno 80 milijardi eura iz europskog proračuna (8). Poziva Komisiju da se osloni na iskustva OR-a;

Izrada politika utemeljenih na činjenicama

| 18. | izražava zabrinutost zbog toga što postojeće statističke jedinice u državama članicama EU-a ne odražavaju nužno stvarno socioekonomsko stanje te stoga u budućnosti ne bi trebale biti jedina osnova za izradu i provođenje politika. Politike bi trebale biti integrirane i imati izražena međusektorska, međuregionalna i prekogranična obilježja, te bi se u obzir trebao uzeti utjecaj na druge regije; |
| --- | --- |

18.

izražava zabrinutost zbog toga što postojeće statističke jedinice u državama članicama EU-a ne odražavaju nužno stvarno socioekonomsko stanje te stoga u budućnosti ne bi trebale biti jedina osnova za izradu i provođenje politika. Politike bi trebale biti integrirane i imati izražena međusektorska, međuregionalna i prekogranična obilježja, te bi se u obzir trebao uzeti utjecaj na druge regije;

| 19. | ponavlja da bi u cilju utvrđivanja tog utjecaja države članice i Europska unija trebale provoditi ocjene teritorijalnog učinka kao standardnu praksu u postupku izrade politika, kao i tijekom planiranja i provedbe sektorskih ulaganja. Ako se mogući nesimetričan utjecaj politika EU-a i nacionalnih politika ne uzme u obzir, te politike nikad neće biti dovoljno učinkovite i djelotvorne, što bi moglo rezultirati neželjenim posljedicama; |
| --- | --- |

19.

ponavlja da bi u cilju utvrđivanja tog utjecaja države članice i Europska unija trebale provoditi ocjene teritorijalnog učinka kao standardnu praksu u postupku izrade politika, kao i tijekom planiranja i provedbe sektorskih ulaganja. Ako se mogući nesimetričan utjecaj politika EU-a i nacionalnih politika ne uzme u obzir, te politike nikad neće biti dovoljno učinkovite i djelotvorne, što bi moglo rezultirati neželjenim posljedicama;

| 20. | naglašava da se pri razmatranju učinka politika EU-a mora uzeti u obzir činjenica da sve više građana EU-a živi u gradskim područjima, što uzrokuje probleme i u gradskim i u ruralnim okruženjima. Statistički podaci o razini urbanizacije trenutno ne postoje ili su vrlo ograničeni, zbog čega je teško procijeniti učinak na usklađen i detaljan način. OR i Europska komisija trenutno rade na pilot-projektu ocjene učinka na gradove koji bi u budućnosti trebalo dodatno razviti i koji bi mogao poslužiti kao vrijedan instrument za ocjenjivanje učinka, što bi rezultiralo izradom boljeg zakonodavstva. Također ističe da je Europski odbor regija opetovano pozivao da se u okviru politika EU-a na bolji način uzme u obzir kumulativni učinak malih i srednjih gradova; |
| --- | --- |

20.

naglašava da se pri razmatranju učinka politika EU-a mora uzeti u obzir činjenica da sve više građana EU-a živi u gradskim područjima, što uzrokuje probleme i u gradskim i u ruralnim okruženjima. Statistički podaci o razini urbanizacije trenutno ne postoje ili su vrlo ograničeni, zbog čega je teško procijeniti učinak na usklađen i detaljan način. OR i Europska komisija trenutno rade na pilot-projektu ocjene učinka na gradove koji bi u budućnosti trebalo dodatno razviti i koji bi mogao poslužiti kao vrijedan instrument za ocjenjivanje učinka, što bi rezultiralo izradom boljeg zakonodavstva. Također ističe da je Europski odbor regija opetovano pozivao da se u okviru politika EU-a na bolji način uzme u obzir kumulativni učinak malih i srednjih gradova;

| 21. | podsjeća da su ruralna područja raznolika i u pogledu svojih značajki i izazova te je njihova razina razvijenosti niža od one EU-a, posebice u usporedbi s razinom razvijenosti u gradskim područjima, a raskorak se povećava. Teritorijalnu koheziju neće biti moguće postići bez korištenja svog postojećeg potencijala, koji uključuje i potencijal svih teritorijalnih područja. To je posebno važno s obzirom na to da zbog funkcionalne međuovisnosti urbanih i ruralnih područja, na primjer zahvaljujući dnevnoj migraciji ili rekreacijskim aktivnostima, često nije moguće jasno razgraničiti različita područja; |
| --- | --- |

21.

podsjeća da su ruralna područja raznolika i u pogledu svojih značajki i izazova te je njihova razina razvijenosti niža od one EU-a, posebice u usporedbi s razinom razvijenosti u gradskim područjima, a raskorak se povećava. Teritorijalnu koheziju neće biti moguće postići bez korištenja svog postojećeg potencijala, koji uključuje i potencijal svih teritorijalnih područja. To je posebno važno s obzirom na to da zbog funkcionalne međuovisnosti urbanih i ruralnih područja, na primjer zahvaljujući dnevnoj migraciji ili rekreacijskim aktivnostima, često nije moguće jasno razgraničiti različita područja;

| 22. | usporedno s očekivanim brzim razvojem tehnologije u predstojećim desetljećima, doći će i do razvoja instrumenata za brzu, učinkovitu i objektivnu procjenu učinka. Takvi modeli već se izrađuju i brzo se razvijaju, a dobar primjer takvog instrumenta jest ESPON Quick Scan. U ovom trenutku glavna je prepreka za te instrumente nepostojanje dostatne i potpune baze statističkih podataka, prije svega na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

22.

usporedno s očekivanim brzim razvojem tehnologije u predstojećim desetljećima, doći će i do razvoja instrumenata za brzu, učinkovitu i objektivnu procjenu učinka. Takvi modeli već se izrađuju i brzo se razvijaju, a dobar primjer takvog instrumenta jest ESPON Quick Scan. U ovom trenutku glavna je prepreka za te instrumente nepostojanje dostatne i potpune baze statističkih podataka, prije svega na lokalnoj razini;

| 23. | smatra da je jednako važno procijeniti teritorijalni učinak određenih politika EU-a na područjima navedenima u članku 174. UFEU-a izloženim strukturnim prirodnim ili demografskim poteškoćama, bez obzira na to radi li se o najsjevernijim regijama s veoma niskom gustoćom naseljenosti ili otočnim, prekograničnim ili planinskim regijama; |
| --- | --- |

23.

smatra da je jednako važno procijeniti teritorijalni učinak određenih politika EU-a na područjima navedenima u članku 174. UFEU-a izloženim strukturnim prirodnim ili demografskim poteškoćama, bez obzira na to radi li se o najsjevernijim regijama s veoma niskom gustoćom naseljenosti ili otočnim, prekograničnim ili planinskim regijama;

| 24. | zahtijeva da države članice i Europska unija ulože znatnija sredstva u pribavljanje statističkih podataka koji nedostaju, a koji odražavaju različite teritorijalne izazove, te da snažno razviju aktivnosti prikupljanja podataka na najnižoj administrativnoj razini. To je posebice važno u zemljama gdje Eurostatove teritorijalne jedinice ne odražavaju doista stvarnu geografsku situaciju na lokalnoj i regionalnoj razini. Nije moguće izraditi učinkovite politike uz pomoć kojih bi se uhvatilo u koštac s izazovima s kojima se suočavaju regije ako ne postoji potpuna i ažurirana slika regija Europske unije. OR podsjeća da u novim uredbama o strukturnim fondovima postoji 11. tematski cilj strukturnih fondova koji se može ciljano iskoristiti za financiranje ulaganja u bolje podatke na lokalnoj i regionalnoj razini, no do sada se nažalost slabo koristio u tu svrhu. Istodobno, radi racionalizacije obrade, OR ponovno ističe potrebu za smanjenjem administrativnog opterećenja za razne dionike, uključujući lokalne i regionalne vlasti, razvijanjem prikladnih alata kako bi se omogućilo prikupljanje statističkih podataka te kako bi se izvješćivanje učinilo strožim i provodilo selektivno, ali sustavno. Važno je osigurati da su sredstva raspoloživa u okviru tematskog cilja 11. opće poznata; |
| --- | --- |

24.

zahtijeva da države članice i Europska unija ulože znatnija sredstva u pribavljanje statističkih podataka koji nedostaju, a koji odražavaju različite teritorijalne izazove, te da snažno razviju aktivnosti prikupljanja podataka na najnižoj administrativnoj razini. To je posebice važno u zemljama gdje Eurostatove teritorijalne jedinice ne odražavaju doista stvarnu geografsku situaciju na lokalnoj i regionalnoj razini. Nije moguće izraditi učinkovite politike uz pomoć kojih bi se uhvatilo u koštac s izazovima s kojima se suočavaju regije ako ne postoji potpuna i ažurirana slika regija Europske unije. OR podsjeća da u novim uredbama o strukturnim fondovima postoji 11. tematski cilj strukturnih fondova koji se može ciljano iskoristiti za financiranje ulaganja u bolje podatke na lokalnoj i regionalnoj razini, no do sada se nažalost slabo koristio u tu svrhu. Istodobno, radi racionalizacije obrade, OR ponovno ističe potrebu za smanjenjem administrativnog opterećenja za razne dionike, uključujući lokalne i regionalne vlasti, razvijanjem prikladnih alata kako bi se omogućilo prikupljanje statističkih podataka te kako bi se izvješćivanje učinilo strožim i provodilo selektivno, ali sustavno. Važno je osigurati da su sredstva raspoloživa u okviru tematskog cilja 11. opće poznata;

| 25. | naglašava korisnost programa ESPON (9) u okviru kojeg se prikupljaju podaci s terena iz cijele Europe. Projekcije sadržane u izvješću „Izgradnja otvorene i policentrične Europe” posebno su relevantne za donošenje utemeljenih odluka o tome kako se ulaganjima može ojačati regionalni razvoj. Uzimajući u obzir razne scenarije, OR smatra da bi policentričan razvoj trebao biti cilj i ključni element Teritorijalne vizije za 2015. godinu kojom su obuhvaćene lokalne vlasti svih veličina, iz svih država članica EU-a. Budući da velegradska područja rastu, trebalo bi promicati uravnoteženi razvoj te istodobno obraćati pozornost na mala sela i manje razvijene regije, kao i na međusobnu povezanost susjednih područja; |
| --- | --- |

25.

naglašava korisnost programa ESPON (9) u okviru kojeg se prikupljaju podaci s terena iz cijele Europe. Projekcije sadržane u izvješću „Izgradnja otvorene i policentrične Europe” posebno su relevantne za donošenje utemeljenih odluka o tome kako se ulaganjima može ojačati regionalni razvoj. Uzimajući u obzir razne scenarije, OR smatra da bi policentričan razvoj trebao biti cilj i ključni element Teritorijalne vizije za 2015. godinu kojom su obuhvaćene lokalne vlasti svih veličina, iz svih država članica EU-a. Budući da velegradska područja rastu, trebalo bi promicati uravnoteženi razvoj te istodobno obraćati pozornost na mala sela i manje razvijene regije, kao i na međusobnu povezanost susjednih područja;

Europska teritorijalna vizija i upravljanje

| 26. | budući da globalni trendovi i izazovi imaju različit utjecaj na različita područja u Europi, te s obzirom na to da sve javne politike podrazumijevaju teritorijalnu dimenziju, europska teritorijalna vizija trebala bi biti usmjerena prvenstveno na primjenu teritorijalne dimenzije na upravljanje u Europi; |
| --- | --- |

26.

budući da globalni trendovi i izazovi imaju različit utjecaj na različita područja u Europi, te s obzirom na to da sve javne politike podrazumijevaju teritorijalnu dimenziju, europska teritorijalna vizija trebala bi biti usmjerena prvenstveno na primjenu teritorijalne dimenzije na upravljanje u Europi;

| 27. | podsjeća da je OR usvojio Povelju o višerazinskom upravljanju (10) u Europi u kojoj su iznesena glavna načela upravljanja u Europi koja bi trebala doprinijeti jačanju teritorijalne dimenzije u izradi politika i omogućiti postizanje veće gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije u Europi, kao što je naveo u svim svojim mišljenjima koja se tiču teritorijalnih politika; |
| --- | --- |

27.

podsjeća da je OR usvojio Povelju o višerazinskom upravljanju (10) u Europi u kojoj su iznesena glavna načela upravljanja u Europi koja bi trebala doprinijeti jačanju teritorijalne dimenzije u izradi politika i omogućiti postizanje veće gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije u Europi, kao što je naveo u svim svojim mišljenjima koja se tiču teritorijalnih politika;

| 28. | smatra da bi se u tom kontekstu naglasak trebao staviti na različite vidove suradnje između lokalnih i regionalnih vlasti te drugih decentraliziranih tijela, te da bi se toj suradnji, kao učinkovitom, djelotvornom i legitimnom instrumentu za pružanje javnih usluga, trebala osigurati posebna potpora; |
| --- | --- |

28.

smatra da bi se u tom kontekstu naglasak trebao staviti na različite vidove suradnje između lokalnih i regionalnih vlasti te drugih decentraliziranih tijela, te da bi se toj suradnji, kao učinkovitom, djelotvornom i legitimnom instrumentu za pružanje javnih usluga, trebala osigurati posebna potpora;

| 29. | naglašava da se prekogranična suradnja lokalnih i regionalnih vlasti pokazala ključnim instrumentom za razvoj pograničnih regija. Stoga joj EU i države članice trebaju nastaviti pružati potporu; |
| --- | --- |

29.

naglašava da se prekogranična suradnja lokalnih i regionalnih vlasti pokazala ključnim instrumentom za razvoj pograničnih regija. Stoga joj EU i države članice trebaju nastaviti pružati potporu;

| 30. | naglašava da inovativni financijski instrumenti i javno-privatna partnerstva s jasnim pravilima mogu biti važna pomagala za teritorijalni razvoj u okviru pristupa usmjerenog na konkretna područja na određenim poljima na kojima se privatnim financijskim sredstvima može nadopunjavati javno financiranje i na kojima je zarada dovoljno privlačna. No, potrebno je usmjeriti pozornost kako bi se osiguralo da lokalne i regionalne vlasti dobivaju smjernice za korištenje financijskih instrumenata (11); |
| --- | --- |

30.

naglašava da inovativni financijski instrumenti i javno-privatna partnerstva s jasnim pravilima mogu biti važna pomagala za teritorijalni razvoj u okviru pristupa usmjerenog na konkretna područja na određenim poljima na kojima se privatnim financijskim sredstvima može nadopunjavati javno financiranje i na kojima je zarada dovoljno privlačna. No, potrebno je usmjeriti pozornost kako bi se osiguralo da lokalne i regionalne vlasti dobivaju smjernice za korištenje financijskih instrumenata (11);

| 31. | ističe presudnu ulogu lokalnog političkog vodstva i demokratski izabranih lokalnih vlasti u razvoju pristupa usmjerenog na konkretna područja te tvrdi da ta vrsta pristupa iziskuje sudjelovanje sudionika i otvorenost na svim razinama upravljanja. Važno je da svi sudionici u postupku dobro razumiju postupak, kao i njegovu vrijednost i prednosti koje on donosi; |
| --- | --- |

31.

ističe presudnu ulogu lokalnog političkog vodstva i demokratski izabranih lokalnih vlasti u razvoju pristupa usmjerenog na konkretna područja te tvrdi da ta vrsta pristupa iziskuje sudjelovanje sudionika i otvorenost na svim razinama upravljanja. Važno je da svi sudionici u postupku dobro razumiju postupak, kao i njegovu vrijednost i prednosti koje on donosi;

| 32. | ističe da pristup usmjeren na konkretna područja podrazumijeva određene uloge za sudionike na različitim razinama upravljanja. Pri prostornom planiranju i razvojnim strategijama trebalo bi uvijek uzimati u obzir razinu koja je najbliža građanima, a to je najčešće lokalna ili regionalna razina; |
| --- | --- |

32.

ističe da pristup usmjeren na konkretna područja podrazumijeva određene uloge za sudionike na različitim razinama upravljanja. Pri prostornom planiranju i razvojnim strategijama trebalo bi uvijek uzimati u obzir razinu koja je najbliža građanima, a to je najčešće lokalna ili regionalna razina;

| 33. | na područjima politika u nadležnosti europske razine, teritorijalna dimenzija mora se sustavno uzimati u obzir. U tom pogledu OR pozdravlja inicijativu Europske komisije o boljoj regulativi te se slaže da će se „primjenom načela bolje regulative osigurati to da mjere budu utemeljene na dokazima, dobro osmišljene i da donesu opipljivu i održivu korist građanima, poduzećima i društvu u cjelini” (12). OR-u je posebno drago da se u inicijativi o boljoj regulativi koriste načela navedena u Povelji o višerazinskom upravljanju u Europi; |
| --- | --- |

33.

na područjima politika u nadležnosti europske razine, teritorijalna dimenzija mora se sustavno uzimati u obzir. U tom pogledu OR pozdravlja inicijativu Europske komisije o boljoj regulativi te se slaže da će se „primjenom načela bolje regulative osigurati to da mjere budu utemeljene na dokazima, dobro osmišljene i da donesu opipljivu i održivu korist građanima, poduzećima i društvu u cjelini” (12). OR-u je posebno drago da se u inicijativi o boljoj regulativi koriste načela navedena u Povelji o višerazinskom upravljanju u Europi;

| 34. | podsjeća da je OR osnovao Platformu za praćenje strategije Europa 2020. kako bi pratio regionalnu dimenziju te strategije, u okviru koje je zaključeno da bi se obnovljena strategija Europa 2020. trebala temeljiti na jačem partnerstvu i preuzimanju odgovornosti na svim razinama vlasti, uz uvođenje teritorijalne dimenzije, veće transparentnosti, odgovornosti i višerazinskog upravljanja (13); |
| --- | --- |

34.

podsjeća da je OR osnovao Platformu za praćenje strategije Europa 2020. kako bi pratio regionalnu dimenziju te strategije, u okviru koje je zaključeno da bi se obnovljena strategija Europa 2020. trebala temeljiti na jačem partnerstvu i preuzimanju odgovornosti na svim razinama vlasti, uz uvođenje teritorijalne dimenzije, veće transparentnosti, odgovornosti i višerazinskog upravljanja (13);

| 35. | smatra da bi lokalnim i regionalnim vlastima, u skladu s europskim kodeksom dobre prakse za partnerstva, trebalo povjeriti izradu razvojnih planova te da bi se one pritom trebale koristiti svojim teritorijalnim posebnostima kao jedinstvenim dobrima i uzimati u obzir dogovorene europske ciljeve i prikladno uključivanje organiziranih interesnih skupina. OR naglašava da je kohezijska politika od presudne važnosti za financijsku potporu i za metodološko usmjeravanje lokalnih i regionalnih vlasti koje provode svoje razvojne planove. Učinkovito upravljanje temelj je bolje provedbe programa i od jednake je važnosti kao i kvalitetna priprema projekata; |
| --- | --- |

35.

smatra da bi lokalnim i regionalnim vlastima, u skladu s europskim kodeksom dobre prakse za partnerstva, trebalo povjeriti izradu razvojnih planova te da bi se one pritom trebale koristiti svojim teritorijalnim posebnostima kao jedinstvenim dobrima i uzimati u obzir dogovorene europske ciljeve i prikladno uključivanje organiziranih interesnih skupina. OR naglašava da je kohezijska politika od presudne važnosti za financijsku potporu i za metodološko usmjeravanje lokalnih i regionalnih vlasti koje provode svoje razvojne planove. Učinkovito upravljanje temelj je bolje provedbe programa i od jednake je važnosti kao i kvalitetna priprema projekata;

| 36. | napominje da su, prema Šestom izvješću o praćenju strategije Europa 2020. i europskog semestra koje je u listopadu 2015. izdala Platforma OR-a za praćenje strategije Europa 2020., lokalne i regionalne vlasti u 15 država članica EU-a bile usko uključene u pripremu nacionalnih programa reformi. Štoviše, tijekom provedbe programa 23 od 28 vlada izričito su istaknule ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u određenim područjima poput politike tržišta rada, socijalne uključenosti i zdravstva. U pogledu strategije Europa 2020., 20 država članica naglasilo je ulogu lokalnih vlasti u nacionalnim programima reformi u području socijalne uključenosti, obnovljive energije i klimatskih promjena. Stoga poziva na to da se pri reviziji strategije Europa 2020. dodatno ojača teritorijalna dimenzija politika EU-a kako bi sve države članice poštovale načela supsidijarnosti, višerazinskog upravljanja i partnerstva pri izradi nacionalnih programa reformi; |
| --- | --- |

36.

napominje da su, prema Šestom izvješću o praćenju strategije Europa 2020. i europskog semestra koje je u listopadu 2015. izdala Platforma OR-a za praćenje strategije Europa 2020., lokalne i regionalne vlasti u 15 država članica EU-a bile usko uključene u pripremu nacionalnih programa reformi. Štoviše, tijekom provedbe programa 23 od 28 vlada izričito su istaknule ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u određenim područjima poput politike tržišta rada, socijalne uključenosti i zdravstva. U pogledu strategije Europa 2020., 20 država članica naglasilo je ulogu lokalnih vlasti u nacionalnim programima reformi u području socijalne uključenosti, obnovljive energije i klimatskih promjena. Stoga poziva na to da se pri reviziji strategije Europa 2020. dodatno ojača teritorijalna dimenzija politika EU-a kako bi sve države članice poštovale načela supsidijarnosti, višerazinskog upravljanja i partnerstva pri izradi nacionalnih programa reformi;

| 37. | kohezijskom politikom trebala bi se osigurati sukladnost lokalnih i regionalnih planova s europskim ciljevima. U tom su pogledu glavni instrumenti partnerski sporazumi i operativni programi. OR ističe da financiranje kohezijske politike iz europskih strukturnih i investicijskih fondova može pridonijeti potrebnoj financijskoj potpori za provođenje planova. Također naglašava da se provođenje lokalnih i regionalnih razvojnih planova može dodatno olakšati uz pomoć posebnih instrumenata kohezijske politike, poput integriranih teritorijalnih ulaganja i lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice, koje bi trebalo češće koristiti; |
| --- | --- |

37.

kohezijskom politikom trebala bi se osigurati sukladnost lokalnih i regionalnih planova s europskim ciljevima. U tom su pogledu glavni instrumenti partnerski sporazumi i operativni programi. OR ističe da financiranje kohezijske politike iz europskih strukturnih i investicijskih fondova može pridonijeti potrebnoj financijskoj potpori za provođenje planova. Također naglašava da se provođenje lokalnih i regionalnih razvojnih planova može dodatno olakšati uz pomoć posebnih instrumenata kohezijske politike, poput integriranih teritorijalnih ulaganja i lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice, koje bi trebalo češće koristiti;

| 38. | mnoge druge politike EU-a, poput onih koje se tiču poljoprivrede i ruralnog razvoja, prometa i energetike ili zaštite okoliša, među ostalim, imaju teritorijalnu dimenziju koja je jednako važna kao i sama kohezijska politika. Stoga je također potrebno prilagoditi te druge sektorske politike kako bi se podržali lokalni i regionalni razvojni planovi. Teritorijalna vizija za 2050. mora obuhvatiti sve politike EU-a sa značajnom teritorijalnom dimenzijom kako bi se pristup usmjeren na konkretna područja prilikom izrade politika uključio u sve relevantne politike EU-a; |
| --- | --- |

38.

mnoge druge politike EU-a, poput onih koje se tiču poljoprivrede i ruralnog razvoja, prometa i energetike ili zaštite okoliša, među ostalim, imaju teritorijalnu dimenziju koja je jednako važna kao i sama kohezijska politika. Stoga je također potrebno prilagoditi te druge sektorske politike kako bi se podržali lokalni i regionalni razvojni planovi. Teritorijalna vizija za 2050. mora obuhvatiti sve politike EU-a sa značajnom teritorijalnom dimenzijom kako bi se pristup usmjeren na konkretna područja prilikom izrade politika uključio u sve relevantne politike EU-a;

| 39. | na europskoj razini potreban je usklađeniji i povezaniji pristup europskoj teritorijalnoj strategiji ili viziji; trebalo bi uspostaviti kontinuiranu suradnju s nacionalnim i europskim udrugama koje zastupaju lokalne i regionalne vlasti. Tim bi se pristupom također trebala obuhvatiti strukturirana i sustavna razmjena iskustava i znanja prilikom razrade raznih sektorskih politika; |
| --- | --- |

39.

na europskoj razini potreban je usklađeniji i povezaniji pristup europskoj teritorijalnoj strategiji ili viziji; trebalo bi uspostaviti kontinuiranu suradnju s nacionalnim i europskim udrugama koje zastupaju lokalne i regionalne vlasti. Tim bi se pristupom također trebala obuhvatiti strukturirana i sustavna razmjena iskustava i znanja prilikom razrade raznih sektorskih politika;

| 40. | naposljetku, vjeruje da se europska strategija ili vizija mora neprestano razvijati, posebice korištenjem povratnih informacija od baze prema vrhu koje se dobivaju putem kontinuirane suradnje s europskim i nacionalnim udrugama predstavnicama lokalnih i regionalnih vlasti te uzimajući u obzir globalna kretanja kao što su izazovi koje donose migracija i klimatske promjene kod kojih lokalne i regionalne vlasti EU-a imaju važnu ulogu na temelju načela solidarnosti. |
| --- | --- |

40.

naposljetku, vjeruje da se europska strategija ili vizija mora neprestano razvijati, posebice korištenjem povratnih informacija od baze prema vrhu koje se dobivaju putem kontinuirane suradnje s europskim i nacionalnim udrugama predstavnicama lokalnih i regionalnih vlasti te uzimajući u obzir globalna kretanja kao što su izazovi koje donose migracija i klimatske promjene kod kojih lokalne i regionalne vlasti EU-a imaju važnu ulogu na temelju načela solidarnosti.

Bruxelles, 3. prosinca 2015.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  http://cor.europa.eu/en/documentation/studies/Documents/challenges-horizon-2025.pdf

1

(2)  http://europa.eu/espas/

2

(3)  SL C 195, 12.6.2015., str. 30.

3

(4)  Pristup usmjeren na konkretna područja može se definirati kao sudjelovanje dionika u procesu suradnje kako bi riješili probleme s kojima se suočavaju unutar jednog geografskog prostora, bilo to susjedstvo, regija ili ekosustav.

4

(5)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/news/2015/07/territorial-agenda-2020-put-in-practice

5

(6)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/reports/2014/6th-report-on-economic-social-and-territorial-cohesion, str. 3.

6

(7)  COTER-V-046.

7

(8)  Izjava povjerenice za regionalnu politiku, Corine Crețu, prilikom drugog Foruma za razvoj gradova (održanog u Bruxellesu 2. lipnja 2015.).

8

(9)  http://www.espon.eu/main/

9

(10)  http://cor.europa.eu/en/activities/governance/Pages/charter-for-multiLevel-governance.aspx

10

(11)  Mišljenje OR-a „Financijski instrumenti za poticanje teritorijalnog razvoja”, usvojeno 13. listopada 2015., COTER-VI/005.

11

(12)  COM(2015) 215, str. 3.

12

(13)  http://cor.europa.eu/en/news/Pages/regions-cities-athens-declaration.aspx

13

---

| 10.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 51/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 51/14

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Europski migracijski program

(2016/C 051/03)

| Izvjestitelj: | François DECOSTER (FR/ALDE) član Regionalnog vijeća Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Europski migracijski program
  COM(2015) 240 završna verzija |

Izvjestitelj:

François DECOSTER (FR/ALDE) član Regionalnog vijeća Nord-Pas-de-Calais

Referentni dokument:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Europski migracijski program

COM(2015) 240 završna verzija

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | pozdravlja rasprave koje se vode na raznim sjednicama Europskog vijeća te u okviru Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove, kao i napore uložene u dogovor o zajedničkom pristupu i konkretnim rješenjima za migrantsku krizu te o najboljem načinu na koji bi se ta situacija mogla olakšati; međutim, izrazito je zabrinut zbog dramatičnog razvoja situacije i sporog napretka prema opsežnom zajedničkom odgovoru EU-a i država članica; poziva države članice, institucije EU-a i druge međunarodne aktere da surađuju, pronađu realistična zajednička rješenja i izvršavaju postojeće obaveze; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja rasprave koje se vode na raznim sjednicama Europskog vijeća te u okviru Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove, kao i napore uložene u dogovor o zajedničkom pristupu i konkretnim rješenjima za migrantsku krizu te o najboljem načinu na koji bi se ta situacija mogla olakšati; međutim, izrazito je zabrinut zbog dramatičnog razvoja situacije i sporog napretka prema opsežnom zajedničkom odgovoru EU-a i država članica; poziva države članice, institucije EU-a i druge međunarodne aktere da surađuju, pronađu realistična zajednička rješenja i izvršavaju postojeće obaveze;

| 2. | primjećuje da je priljev tražitelja azila i nepropisnih ekonomskih migranata koji pristižu u EU dosegao razmjere bez presedana; uslijed broja migranata očito je da sposobnost bilo koje države članice da se kratkoročno ili srednjoročno sama nosi sa situacijom brzo dolazi u pitanje; potrebni su veće jedinstvo i solidarnost među državama članicama EU-a te snažniji smisao za partnerstvo, pripadnost i zajedničku odgovornost; naglašava da sve razine upravljanja u EU-u – europska, nacionalna, regionalna i lokalna – hitno moraju pronaći zajednički pristup rješavanju društvenih i gospodarskih izazova te izazova koji se tiču sigurnosti. Samo se sveobuhvatnim i integriranim pristupom kojim se rješavaju temeljni uzroci migracija taj problem može uspješno riješiti. Taj pristup mora obuhvaćati jačanje zajedničke vanjske i sigurnosne politike EU-a, kao i veću usklađenost unutarnjih i vanjskih politika Europske unije i njenih politika na području vanjskih poslova, sigurnosti, trgovine, razvoja, humanitarne pomoći i migracija; |
| --- | --- |

2.

primjećuje da je priljev tražitelja azila i nepropisnih ekonomskih migranata koji pristižu u EU dosegao razmjere bez presedana; uslijed broja migranata očito je da sposobnost bilo koje države članice da se kratkoročno ili srednjoročno sama nosi sa situacijom brzo dolazi u pitanje; potrebni su veće jedinstvo i solidarnost među državama članicama EU-a te snažniji smisao za partnerstvo, pripadnost i zajedničku odgovornost; naglašava da sve razine upravljanja u EU-u – europska, nacionalna, regionalna i lokalna – hitno moraju pronaći zajednički pristup rješavanju društvenih i gospodarskih izazova te izazova koji se tiču sigurnosti. Samo se sveobuhvatnim i integriranim pristupom kojim se rješavaju temeljni uzroci migracija taj problem može uspješno riješiti. Taj pristup mora obuhvaćati jačanje zajedničke vanjske i sigurnosne politike EU-a, kao i veću usklađenost unutarnjih i vanjskih politika Europske unije i njenih politika na području vanjskih poslova, sigurnosti, trgovine, razvoja, humanitarne pomoći i migracija;

| 3. | pozdravlja činjenicu da je zahvaljujući sastancima čelnika država ili vlada posvećenim pitanju izbjeglica došlo do usvajanja složenog pristupa pri kojemu se radi razlika između, s jedne strane, pitanja izbjeglica koji pokušavaju spasiti goli život i, s druge strane, pitanja nepropisne imigracije. Tim se pristupom omogućilo da se to pitanje rješava u cjelini i da se osim o humanitarnim aspektima raspravlja i o zaštiti granica, o sigurnosnim i obrambenim pitanjima, o krijumčarenju migranata, povratku i reintegraciji nepropisnih migranata te o suradnji sa zemljama porijekla i tranzita; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja činjenicu da je zahvaljujući sastancima čelnika država ili vlada posvećenim pitanju izbjeglica došlo do usvajanja složenog pristupa pri kojemu se radi razlika između, s jedne strane, pitanja izbjeglica koji pokušavaju spasiti goli život i, s druge strane, pitanja nepropisne imigracije. Tim se pristupom omogućilo da se to pitanje rješava u cjelini i da se osim o humanitarnim aspektima raspravlja i o zaštiti granica, o sigurnosnim i obrambenim pitanjima, o krijumčarenju migranata, povratku i reintegraciji nepropisnih migranata te o suradnji sa zemljama porijekla i tranzita;

| 4. | s tim u vezi izražava žaljenje zbog toga što je na dosadašnjim sastancima čelnika država jedva spomenuta humanitarna dimenzija situacije; naglašava da je jačanje granične kontrole i mjera protiv nepropisne migracije nužno, uključujući strogu registraciju svih migranata u skladu s odgovarajućom pravnom stečevinom EU-a, no to ne smije biti važnije od međunarodnih obaveza spašavanja života i poštovanja ljudskih prava ili od prava na traženje azila u EU-u, koji mora ostati utočište za osobe kojima je potrebna međunarodna zaštita; stoga insistira na redovitom održavanju sastanaka na visokoj razini između država članica EU-a, europskih institucija, agencija EU-a, regionalnih organizacija i najviše pogođenih zemalja koje nisu članice EU-a; |
| --- | --- |

4.

s tim u vezi izražava žaljenje zbog toga što je na dosadašnjim sastancima čelnika država jedva spomenuta humanitarna dimenzija situacije; naglašava da je jačanje granične kontrole i mjera protiv nepropisne migracije nužno, uključujući strogu registraciju svih migranata u skladu s odgovarajućom pravnom stečevinom EU-a, no to ne smije biti važnije od međunarodnih obaveza spašavanja života i poštovanja ljudskih prava ili od prava na traženje azila u EU-u, koji mora ostati utočište za osobe kojima je potrebna međunarodna zaštita; stoga insistira na redovitom održavanju sastanaka na visokoj razini između država članica EU-a, europskih institucija, agencija EU-a, regionalnih organizacija i najviše pogođenih zemalja koje nisu članice EU-a;

| 5. | nadalje, ukazuje na to da je među ključnim aspektima trenutačne migracijske situacije sve veća profitabilnost za krijumčare ljudima i organizirane kriminalne skupine koje iskorištavaju ljudsku nevolju i teško socijalno stanje migranata. OR podržava mjere osmišljene kako bi se intenzivirala borba protiv trgovaca ljudima i organiziranog kriminala, a koje su europski i afrički šefovi država i vlada predložili na sastanku na vrhu u Valletti 11. i 12. studenog 2015.; ističe da hitno djelovanje kao i dugoročni, sveobuhvatni i konkretni akcijski planovi moraju biti uspostavljeni u uskoj suradnji sa zemljama koje nisu članice EU-a. Podsjeća da suradnja u tom smislu mora biti obostrana te da se zemlje porijekla i tranzita moraju obavezati da će poticati i provoditi sve mjere dogovorene Akcijskim planom iz Vallette. Stoga je nužno osigurati brzu intervenciju sigurnosnih snaga država članica i strogo nadzirati kriminalne skupine te redovito izvještavati o situaciji i rezultatima u borbi protiv tog oblika organiziranog kriminala koji ugrožava sigurnost i socijalnu koheziju stanovništva država članica EU-a; također ističe ključni značaj detaljne registracije na schengenskim granicama i učinkovitog nadzora vanjskih granica EU-a. Odgovarajuća razina granične kontrole i mjere namijenjene zaštiti unutarnje sigurnosti schengenskog područja moraju se u potpunosti poštovati. Jedan od dobrih primjera je suradnja zemalja V4 koje stavljaju na raspolaganje službenike za zaštitu vanjskih granica schengenskog područja (Mađarska, Grčka); |
| --- | --- |

5.

nadalje, ukazuje na to da je među ključnim aspektima trenutačne migracijske situacije sve veća profitabilnost za krijumčare ljudima i organizirane kriminalne skupine koje iskorištavaju ljudsku nevolju i teško socijalno stanje migranata. OR podržava mjere osmišljene kako bi se intenzivirala borba protiv trgovaca ljudima i organiziranog kriminala, a koje su europski i afrički šefovi država i vlada predložili na sastanku na vrhu u Valletti 11. i 12. studenog 2015.; ističe da hitno djelovanje kao i dugoročni, sveobuhvatni i konkretni akcijski planovi moraju biti uspostavljeni u uskoj suradnji sa zemljama koje nisu članice EU-a. Podsjeća da suradnja u tom smislu mora biti obostrana te da se zemlje porijekla i tranzita moraju obavezati da će poticati i provoditi sve mjere dogovorene Akcijskim planom iz Vallette. Stoga je nužno osigurati brzu intervenciju sigurnosnih snaga država članica i strogo nadzirati kriminalne skupine te redovito izvještavati o situaciji i rezultatima u borbi protiv tog oblika organiziranog kriminala koji ugrožava sigurnost i socijalnu koheziju stanovništva država članica EU-a; također ističe ključni značaj detaljne registracije na schengenskim granicama i učinkovitog nadzora vanjskih granica EU-a. Odgovarajuća razina granične kontrole i mjere namijenjene zaštiti unutarnje sigurnosti schengenskog područja moraju se u potpunosti poštovati. Jedan od dobrih primjera je suradnja zemalja V4 koje stavljaju na raspolaganje službenike za zaštitu vanjskih granica schengenskog područja (Mađarska, Grčka);

| 6. | naglašava da je nužno više se usredotočiti na predanost EU-a i država članica uvažavanju načela solidarnosti kako bi se stvorila učinkovitija migracijska politika koja obuhvaća sva pitanja s kojima se suočavaju lokalne i regionalne vlasti. S tim u vezi OR ističe rezoluciju koju je Europski parlament usvojio 29. travnja. OR pri tome smatra da se solidarnost treba temeljiti na uzajamnom povjerenju, a ne na prisili, no ne smije se smetnuti s uma da je posrijedi obveza te da je mobilnost uzrokovanu progonom opasno smatrati migracijom; |
| --- | --- |

6.

naglašava da je nužno više se usredotočiti na predanost EU-a i država članica uvažavanju načela solidarnosti kako bi se stvorila učinkovitija migracijska politika koja obuhvaća sva pitanja s kojima se suočavaju lokalne i regionalne vlasti. S tim u vezi OR ističe rezoluciju koju je Europski parlament usvojio 29. travnja. OR pri tome smatra da se solidarnost treba temeljiti na uzajamnom povjerenju, a ne na prisili, no ne smije se smetnuti s uma da je posrijedi obveza te da je mobilnost uzrokovanu progonom opasno smatrati migracijom;

| 7. | u tom pogledu pozdravlja činjenicu da je Europska komisija 13. svibnja objavila Europski migracijski program; smatra da je to važan korak k usvajanju sveobuhvatnog pristupa u pogledu koristi i izazova koje donosi migracija; naglašava, međutim, da program treba provoditi i dugoročno; |
| --- | --- |

7.

u tom pogledu pozdravlja činjenicu da je Europska komisija 13. svibnja objavila Europski migracijski program; smatra da je to važan korak k usvajanju sveobuhvatnog pristupa u pogledu koristi i izazova koje donosi migracija; naglašava, međutim, da program treba provoditi i dugoročno;

| 8. | pozdravlja važnost koja se tom komunikacijom daje prioritetu učinkovite i održive politike povratka, koja poštuje prava migranata i uzima u obzir osobite značajke zemalja porijekla. Međutim, izražava nezadovoljstvo time što se odluke o vraćanju trenutno ne provode na učinkovit način te poziva države članice da putem pravednih i brzih postupaka primijene stroge prakse za vraćanje podnositelja zahtjeva čiji je zahtjev odbijen i nepropisnih migranata. S tim u vezi naglašava da je važno jačati ulogu i ovlasti Frontexa u operacijama vraćanja i razlikovati tražitelje azila od ekonomskih migranata s obzirom na to da se te dvije skupine razlikuju s pravnog stajališta i da prema njima stoga treba zauzeti različit pristup. U tu svrhu, mora se poboljšati praktična suradnja s dotičnim trećim zemljama kako bi se stvorio i razvio najučinkovitiji i najbrži sustav dobrovoljnog povratka, a kapacitet tijela vlasti u zemljama porijekla treba ojačati kako bi mogle odgovoriti na zahtjeve za ponovni prihvat; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja važnost koja se tom komunikacijom daje prioritetu učinkovite i održive politike povratka, koja poštuje prava migranata i uzima u obzir osobite značajke zemalja porijekla. Međutim, izražava nezadovoljstvo time što se odluke o vraćanju trenutno ne provode na učinkovit način te poziva države članice da putem pravednih i brzih postupaka primijene stroge prakse za vraćanje podnositelja zahtjeva čiji je zahtjev odbijen i nepropisnih migranata. S tim u vezi naglašava da je važno jačati ulogu i ovlasti Frontexa u operacijama vraćanja i razlikovati tražitelje azila od ekonomskih migranata s obzirom na to da se te dvije skupine razlikuju s pravnog stajališta i da prema njima stoga treba zauzeti različit pristup. U tu svrhu, mora se poboljšati praktična suradnja s dotičnim trećim zemljama kako bi se stvorio i razvio najučinkovitiji i najbrži sustav dobrovoljnog povratka, a kapacitet tijela vlasti u zemljama porijekla treba ojačati kako bi mogle odgovoriti na zahtjeve za ponovni prihvat;

| 9. | pozdravlja činjenicu da se u Komunikaciji Europske komisije naglašava važnost spašavanja života ljudi na moru kao prioritetnog područja za „trenutačno djelovanje” te podsjeća da solidarnost, međusobno povjerenje i zajednička odgovornost među državama članicama te lokalnim i regionalnim vlastima predstavljaju politički putokaz koji se mora pratiti kako bi se postigao taj cilj; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja činjenicu da se u Komunikaciji Europske komisije naglašava važnost spašavanja života ljudi na moru kao prioritetnog područja za „trenutačno djelovanje” te podsjeća da solidarnost, međusobno povjerenje i zajednička odgovornost među državama članicama te lokalnim i regionalnim vlastima predstavljaju politički putokaz koji se mora pratiti kako bi se postigao taj cilj;

| 10. | ponovno izražava uvjerenje da pristup EU-a migracijama mora biti utemeljen na solidarnosti, dugoročno održiv te u skladu s ljudskim pravima. U okviru tog pristupa moraju se uzeti u obzir svi migracijski aspekti, a to uključuje humanitarne obveze, tražitelje azila i ekonomske migrante. Naglašava važnost borbe protiv krijumčarenja ljudi i trgovanja ljudima, poticanja razvoja i stabilnosti u državama izvan EU-a, kao i važnost uvođenja djelotvorne politike povratka i rješavanja europskih demografskih izazova. Odbor ističe da propisna migracija može biti važan činitelj u razvoju. Osim koristi koje uspješna integracija donosi migrantima, od nje znatne koristi imaju i gospodarstvo i društvo, kroz zadovoljavanje potreba za radnom snagom i doprinos financiranju socijalne skrbi. Odbor stoga poziva sve dionike – europske institucije, nacionalne, regionalne i lokalne vlasti, medije i civilno društvo – da ne stigmatiziraju migrante ili migraciju te da građanima pružaju objektivne informacije o migracijama i njihovim uzrocima i doprinosu društvu domaćinu. Odbor odbacuje sve oblike diskriminacije i rasističkog ponašanja prema migrantima, u skladu s načelima na kojima se temelji Europska unija; |
| --- | --- |

10.

ponovno izražava uvjerenje da pristup EU-a migracijama mora biti utemeljen na solidarnosti, dugoročno održiv te u skladu s ljudskim pravima. U okviru tog pristupa moraju se uzeti u obzir svi migracijski aspekti, a to uključuje humanitarne obveze, tražitelje azila i ekonomske migrante. Naglašava važnost borbe protiv krijumčarenja ljudi i trgovanja ljudima, poticanja razvoja i stabilnosti u državama izvan EU-a, kao i važnost uvođenja djelotvorne politike povratka i rješavanja europskih demografskih izazova. Odbor ističe da propisna migracija može biti važan činitelj u razvoju. Osim koristi koje uspješna integracija donosi migrantima, od nje znatne koristi imaju i gospodarstvo i društvo, kroz zadovoljavanje potreba za radnom snagom i doprinos financiranju socijalne skrbi. Odbor stoga poziva sve dionike – europske institucije, nacionalne, regionalne i lokalne vlasti, medije i civilno društvo – da ne stigmatiziraju migrante ili migraciju te da građanima pružaju objektivne informacije o migracijama i njihovim uzrocima i doprinosu društvu domaćinu. Odbor odbacuje sve oblike diskriminacije i rasističkog ponašanja prema migrantima, u skladu s načelima na kojima se temelji Europska unija;

| 11. | u vezi s objektivnim informacijama spomenutim u točki 10., traži da Europska komisija pokrene informativnu kampanju usmjerenu na lokalne i regionalne vlasti i europske građane u okviru koje bi se






  — | pružili ažurirani i razumljivi podaci o stvarnim razmjerima migracije, |
| --- | --- | --- |

11.

u vezi s objektivnim informacijama spomenutim u točki 10., traži da Europska komisija pokrene informativnu kampanju usmjerenu na lokalne i regionalne vlasti i europske građane u okviru koje bi se

—

pružili ažurirani i razumljivi podaci o stvarnim razmjerima migracije,

| — | stavili na raspolaganje prikupljeni podaci u pogledu praćenja migracijskih tokova nakon što migranti prijeđu europske granice, te |
| --- | --- |

—

stavili na raspolaganje prikupljeni podaci u pogledu praćenja migracijskih tokova nakon što migranti prijeđu europske granice, te

| — | izvještavalo o najboljim praksama u pogledu integracije, osobito s obzirom na posljedice na demografskom i gospodarskom polju; |
| --- | --- |

—

izvještavalo o najboljim praksama u pogledu integracije, osobito s obzirom na posljedice na demografskom i gospodarskom polju;

| 12. | smatra da je ključno pridati dovoljan značaj pitanju maloljetnika bez pratnje, koji obično zauzimaju sporedno mjesto u inicijativama imigracijske politike: trebalo bi predvidjeti posebna sredstva za lokalne i regionalne vlasti, namijenjena konkretnom cilju podržavanja i praćenja maloljetnika bez pratnje kako bi se spriječio njihov nestanak i osiguralo da te, uz žene najranjivije osobe, ne postanu žrtve izrabljivanja od strane kriminalnih skupina koje se bave prostitucijom, pedofilijom ili trgovinom organima; |
| --- | --- |

12.

smatra da je ključno pridati dovoljan značaj pitanju maloljetnika bez pratnje, koji obično zauzimaju sporedno mjesto u inicijativama imigracijske politike: trebalo bi predvidjeti posebna sredstva za lokalne i regionalne vlasti, namijenjena konkretnom cilju podržavanja i praćenja maloljetnika bez pratnje kako bi se spriječio njihov nestanak i osiguralo da te, uz žene najranjivije osobe, ne postanu žrtve izrabljivanja od strane kriminalnih skupina koje se bave prostitucijom, pedofilijom ili trgovinom organima;

| 13. | s obzirom na vrlo promjenjivu situaciju na području migracija, smatra da među prioritete hitnog djelovanja uz mjere spašavanja života na moru treba uvrstiti i plan djelovanja i borbe protiv aktivnosti krijumčara, kako na kopnenim tako i na morskim putovima. U tom je smislu isto tako nužno osigurati suradnju svih uključenih na svim razinama upravljanja: država članica, lokalnih i regionalnih vlasti te službenih tijela, kao i civilnog društva; |
| --- | --- |

13.

s obzirom na vrlo promjenjivu situaciju na području migracija, smatra da među prioritete hitnog djelovanja uz mjere spašavanja života na moru treba uvrstiti i plan djelovanja i borbe protiv aktivnosti krijumčara, kako na kopnenim tako i na morskim putovima. U tom je smislu isto tako nužno osigurati suradnju svih uključenih na svim razinama upravljanja: država članica, lokalnih i regionalnih vlasti te službenih tijela, kao i civilnog društva;

| 14. | potrebno je pojačati kontrole i suradnju službi sigurnosti kako bi se osiguralo da teroristi i ekstremisti ne koriste beznadnu situaciju izbjeglica i njihov dolazak na područje EU-a za prikrivanje vlastitog djelovanja te kako bi se u tom smislu umirilo građane; nadalje, potrebno je podržati ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u otkrivanju i sprečavanju radikalizacije i ekstremizma te borbi protiv tih pojava; |
| --- | --- |

14.

potrebno je pojačati kontrole i suradnju službi sigurnosti kako bi se osiguralo da teroristi i ekstremisti ne koriste beznadnu situaciju izbjeglica i njihov dolazak na područje EU-a za prikrivanje vlastitog djelovanja te kako bi se u tom smislu umirilo građane; nadalje, potrebno je podržati ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u otkrivanju i sprečavanju radikalizacije i ekstremizma te borbi protiv tih pojava;

U Komunikaciji se nude pragmatična rješenja utemeljena na solidarnosti

| 15. | pozdravlja mjere za upravljanje velikim priljevom migranata u EU-u predložene u Komunikaciji. Preseljenje i premještanje mogu biti učinkovit način hvatanja u koštac s problemom nejednake raspodjele tražitelja azila i izbjeglica među državama, kao i među regijama i unutar njih. Stoga traži jačanje napora na europskoj razini radi postizanja suglasnosti oko kriterija te provedbe održivog i pravednog sustava raspodjele tražitelja azila i izbjeglica među državama članicama; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja mjere za upravljanje velikim priljevom migranata u EU-u predložene u Komunikaciji. Preseljenje i premještanje mogu biti učinkovit način hvatanja u koštac s problemom nejednake raspodjele tražitelja azila i izbjeglica među državama, kao i među regijama i unutar njih. Stoga traži jačanje napora na europskoj razini radi postizanja suglasnosti oko kriterija te provedbe održivog i pravednog sustava raspodjele tražitelja azila i izbjeglica među državama članicama;

| 16. | međutim, naglašava da nepropisna imigracija, koja je u dramatičnom porastu, zahtijeva novi pristup. U okviru tog pristupa mora se voditi računa o tomu da se prema ekonomskim migrantima postupa (informacije, prihvat, povratak) na način koji se razlikuje od humanitarne pomoći koja se mora pružiti izbjeglicama; također ističe važnost sustavnog dijaloga između vlada i građana o planiranim mjerama, uz istodobno predstavljanje učinaka tih mjera na društvo; |
| --- | --- |

16.

međutim, naglašava da nepropisna imigracija, koja je u dramatičnom porastu, zahtijeva novi pristup. U okviru tog pristupa mora se voditi računa o tomu da se prema ekonomskim migrantima postupa (informacije, prihvat, povratak) na način koji se razlikuje od humanitarne pomoći koja se mora pružiti izbjeglicama; također ističe važnost sustavnog dijaloga između vlada i građana o planiranim mjerama, uz istodobno predstavljanje učinaka tih mjera na društvo;

| 17. | ponavlja da je došlo vrijeme da se jasnije utvrdi što bi zajednička odgovornost i solidarnost mogle povlačiti za sobom kada je riječ o pitanjima azila i migracija. Jasno je da države, regije i lokalne vlasti zbog svojih osobitih značajki, poput gospodarske snage, imaju različite predodžbe o tome što se podrazumijeva pod pravednom raspodjelom odgovornosti, odnosno pod solidarnošću. No, OR izražava žaljenje zbog toga što Komisija u Komunikaciji ne predlaže dugoročna rješenja u pogledu planiranja i resursa koji bi omogućili da se za prihvat pripremi dovoljno unaprijed; |
| --- | --- |

17.

ponavlja da je došlo vrijeme da se jasnije utvrdi što bi zajednička odgovornost i solidarnost mogle povlačiti za sobom kada je riječ o pitanjima azila i migracija. Jasno je da države, regije i lokalne vlasti zbog svojih osobitih značajki, poput gospodarske snage, imaju različite predodžbe o tome što se podrazumijeva pod pravednom raspodjelom odgovornosti, odnosno pod solidarnošću. No, OR izražava žaljenje zbog toga što Komisija u Komunikaciji ne predlaže dugoročna rješenja u pogledu planiranja i resursa koji bi omogućili da se za prihvat pripremi dovoljno unaprijed;

| 18. | pozdravlja povećanje proračuna za operacije EU-a Triton i Posejdon te činjenicu da se 15 država članica obvezalo na osiguravanje dodatnih sredstava, kao i popratnu odluku EU-a da pokrene vojnu operaciju u južnom Sredozemlju (EUNAVFOR MED) kako bi se razbile mreže za trgovanje ljudima. Ipak izražava žaljenje zbog toga što se Komunikacija nedovoljno bavi pitanjem dostupnih sredstava koja bi lokalnim i regionalnim vlastima omogućila da ispune svoje obveze u pogledu migracije i integracije, osiguravajući im pristup nacionalnim i europskim fondovima (poput Fonda za azil i migracije, Instrumenta politike susjedstva i Europskog socijalnog fonda); |
| --- | --- |

18.

pozdravlja povećanje proračuna za operacije EU-a Triton i Posejdon te činjenicu da se 15 država članica obvezalo na osiguravanje dodatnih sredstava, kao i popratnu odluku EU-a da pokrene vojnu operaciju u južnom Sredozemlju (EUNAVFOR MED) kako bi se razbile mreže za trgovanje ljudima. Ipak izražava žaljenje zbog toga što se Komunikacija nedovoljno bavi pitanjem dostupnih sredstava koja bi lokalnim i regionalnim vlastima omogućila da ispune svoje obveze u pogledu migracije i integracije, osiguravajući im pristup nacionalnim i europskim fondovima (poput Fonda za azil i migracije, Instrumenta politike susjedstva i Europskog socijalnog fonda);

| 19. | pozdravlja odluku Europskog vijeća od 26. lipnja i 22. rujna 2015. o premještanju 160 000 ljudi kojima je očito potrebna međunarodna zaštita. Time se ukazuju na to kako u praksi može izgledati provođenje načela solidarnosti i zajedničke odgovornosti. Međutim, izražava žaljenje zbog neodlučnosti u provedbi i vrlo ograničenog opsega dogovorenih mjera te odlučno poziva države članice da poštuju s tim u vezi preuzete obaveze, a sve razine vlasti da bez odlaganja uspostave potrebne strukture i mehanizme; ističe da se ključnoj ulozi lokalnih i regionalnih vlasti mora posvetiti veća pozornost u raspravi jer one raspolažu najizravnijim podacima o svojim mogućnostima za humani prihvat izbjeglica i migranata; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja odluku Europskog vijeća od 26. lipnja i 22. rujna 2015. o premještanju 160 000 ljudi kojima je očito potrebna međunarodna zaštita. Time se ukazuju na to kako u praksi može izgledati provođenje načela solidarnosti i zajedničke odgovornosti. Međutim, izražava žaljenje zbog neodlučnosti u provedbi i vrlo ograničenog opsega dogovorenih mjera te odlučno poziva države članice da poštuju s tim u vezi preuzete obaveze, a sve razine vlasti da bez odlaganja uspostave potrebne strukture i mehanizme; ističe da se ključnoj ulozi lokalnih i regionalnih vlasti mora posvetiti veća pozornost u raspravi jer one raspolažu najizravnijim podacima o svojim mogućnostima za humani prihvat izbjeglica i migranata;

| 20. | pozdravlja do sada usvojene zaključke Europskog vijeća i deklaraciju čelnika država koje se nalaze na zapadnoj balkanskoj ruti objavljenu 25. listopada 2015. U tom kontekstu poziva na provedbu svih do sada dogovorenih mjera i potiče države da povećaju odgovarajuće smještajne kapacitete; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja do sada usvojene zaključke Europskog vijeća i deklaraciju čelnika država koje se nalaze na zapadnoj balkanskoj ruti objavljenu 25. listopada 2015. U tom kontekstu poziva na provedbu svih do sada dogovorenih mjera i potiče države da povećaju odgovarajuće smještajne kapacitete;

Rješenja treba brzo provesti

| 21. | pozdravlja činjenicu da Europska komisija, u suradnji s trećim zemljama i na temelju pouzdanih prikupljenih podataka, nastoji spriječiti nereguliranu migraciju, no također poziva države članice da poboljšaju instrumente za razmjenu informacija, kako bilateralnu tako i u kontekstu EU-a; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja činjenicu da Europska komisija, u suradnji s trećim zemljama i na temelju pouzdanih prikupljenih podataka, nastoji spriječiti nereguliranu migraciju, no također poziva države članice da poboljšaju instrumente za razmjenu informacija, kako bilateralnu tako i u kontekstu EU-a;

| 22. | ističe važnost aktivnosti skupina dobrovoljaca i organizacija civilnog društva za spašavanje ljudskih života na Sredozemlju. Unatoč financijskim rješenjima predviđenima u Komunikaciji te većim naporima poduzetima u okviru operacija Posejdon i Triton, to stanje i dalje predstavlja kriznu situaciju koja se može riješiti samo svakodnevnim zajedničkim djelovanjem EU-a i država članica uz uvažavanje naših vrijednosti utemeljenih na ljudskim pravima; međutim, također smatra da spašavanje na moru nije dovoljno za rješavanje izbjegličke krize te poziva Komisiju da poduzme odgovarajuće dodatne mjere kako bi spriječila krijumčarenje ljudi; usvajanje Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a broj 2240 od 9. listopada 2015., koja državama članicama omogućuje presretanje brodova u blizini libijske obale u slučaju sumnje da se radi o krijumčarenju ljudi, u tom je smislu važan korak; |
| --- | --- |

22.

ističe važnost aktivnosti skupina dobrovoljaca i organizacija civilnog društva za spašavanje ljudskih života na Sredozemlju. Unatoč financijskim rješenjima predviđenima u Komunikaciji te većim naporima poduzetima u okviru operacija Posejdon i Triton, to stanje i dalje predstavlja kriznu situaciju koja se može riješiti samo svakodnevnim zajedničkim djelovanjem EU-a i država članica uz uvažavanje naših vrijednosti utemeljenih na ljudskim pravima; međutim, također smatra da spašavanje na moru nije dovoljno za rješavanje izbjegličke krize te poziva Komisiju da poduzme odgovarajuće dodatne mjere kako bi spriječila krijumčarenje ljudi; usvajanje Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a broj 2240 od 9. listopada 2015., koja državama članicama omogućuje presretanje brodova u blizini libijske obale u slučaju sumnje da se radi o krijumčarenju ljudi, u tom je smislu važan korak;

| 23. | ponavlja da je međusobna solidarnost ključno načelo Europske unije koje se mora poštovati ne samo među državama članicama, već i u odnosu na migrante, kao i u odnosu na lokalne vlasti (i među njima) koje se nalaze pred svakodnevnim zadatkom da tim migrantima pomognu; |
| --- | --- |

23.

ponavlja da je međusobna solidarnost ključno načelo Europske unije koje se mora poštovati ne samo među državama članicama, već i u odnosu na migrante, kao i u odnosu na lokalne vlasti (i među njima) koje se nalaze pred svakodnevnim zadatkom da tim migrantima pomognu;

| 24. | naglašava da je u nekoliko posljednjih mjeseci to pitanje postalo prominentnije zbog masovnog priljeva različitih migracijskih tokova na Sredozemlju, na Balkanu, u Calaisu i drugim pograničnim područjima Europske unije, ali i zbog toga što se broj migranata povećao na lokalnoj i regionalnoj razini. Problemi s kojima se čvorišta poput Calaisa i Lampeduse već godinama bore sada se šire i na druge gradove i regije. Ta je činjenica zabrinjavajuća te je potrebno hitno poduzeti mjere, no treba je također iskoristiti kao priliku da se javnost uvjeri da je premještanje jedino rješenje kako bi se izbjeglo da mjesta koja se nalaze na migracijskim rutama preplavi veliki broj migranata. Migracija dakle ne predstavlja privremeni izazov za samo nekoliko određenih područja, već kratkoročni, srednjoročni i dugoročni problem za cijelu Europsku uniju; |
| --- | --- |

24.

naglašava da je u nekoliko posljednjih mjeseci to pitanje postalo prominentnije zbog masovnog priljeva različitih migracijskih tokova na Sredozemlju, na Balkanu, u Calaisu i drugim pograničnim područjima Europske unije, ali i zbog toga što se broj migranata povećao na lokalnoj i regionalnoj razini. Problemi s kojima se čvorišta poput Calaisa i Lampeduse već godinama bore sada se šire i na druge gradove i regije. Ta je činjenica zabrinjavajuća te je potrebno hitno poduzeti mjere, no treba je također iskoristiti kao priliku da se javnost uvjeri da je premještanje jedino rješenje kako bi se izbjeglo da mjesta koja se nalaze na migracijskim rutama preplavi veliki broj migranata. Migracija dakle ne predstavlja privremeni izazov za samo nekoliko određenih područja, već kratkoročni, srednjoročni i dugoročni problem za cijelu Europsku uniju;

| 25. | želi skrenuti pozornost Komisije na opipljivost ljudskih tragedija koje migracijska situacija stvara u Europi: prema podacima Međunarodne organizacije za migracije, do kraja kolovoza zabilježeno je više od 3 400 slučajeva pogibije na Sredozemlju, 700 smrtnih slučajeva u samo nekoliko dana u travnju 2015. te najmanje 13 smrtnih slučajeva povezanih s migrantima koji su pokušali prijeći La Manche; migranti su često žrtve krijumčara koji se bave trgovinom ljudima, kao što se dogodilo krajem kolovoza kada je u Austriji smrtno stradao 71 migrant, nakon što su krijumčari napustili kamion u kojem su migranti bili zatvoreni; |
| --- | --- |

25.

želi skrenuti pozornost Komisije na opipljivost ljudskih tragedija koje migracijska situacija stvara u Europi: prema podacima Međunarodne organizacije za migracije, do kraja kolovoza zabilježeno je više od 3 400 slučajeva pogibije na Sredozemlju, 700 smrtnih slučajeva u samo nekoliko dana u travnju 2015. te najmanje 13 smrtnih slučajeva povezanih s migrantima koji su pokušali prijeći La Manche; migranti su često žrtve krijumčara koji se bave trgovinom ljudima, kao što se dogodilo krajem kolovoza kada je u Austriji smrtno stradao 71 migrant, nakon što su krijumčari napustili kamion u kojem su migranti bili zatvoreni;

Rješenja mogu biti ambicioznija

| 26. | poziva na praktična rješenja koja uključuju lokalne i regionalne vlasti, a ne samo središnje vlasti država članica. Nakon događaja u vezi s migrantima u, primjerice, tunelu La Manche, rasprava je više no ikad usredotočena na ulogu lokalnih i regionalnih vlasti te ukazuje na to da izazov ne predstavlja samo dostupnost financijskih sredstava već i njihova konkretna upotreba. Stoga Komisija mora insistirati na pragmatičnim rješenjima kojima bi se unaprijedili fizički kapaciteti lokalnih vlasti. Ujednačeno vođenje izbjegličkih kampova jedan je od načina da se olakša rad lokalnih vlasti. Policijske snage i administrativno osoblje moglo bi se odaslati iz jedne regije u drugu kako bi se razvila suradnja između susjednih regija i dobilo dovoljno osoblja koje bi se bavilo sve većim brojem ljudi u nuždi; |
| --- | --- |

26.

poziva na praktična rješenja koja uključuju lokalne i regionalne vlasti, a ne samo središnje vlasti država članica. Nakon događaja u vezi s migrantima u, primjerice, tunelu La Manche, rasprava je više no ikad usredotočena na ulogu lokalnih i regionalnih vlasti te ukazuje na to da izazov ne predstavlja samo dostupnost financijskih sredstava već i njihova konkretna upotreba. Stoga Komisija mora insistirati na pragmatičnim rješenjima kojima bi se unaprijedili fizički kapaciteti lokalnih vlasti. Ujednačeno vođenje izbjegličkih kampova jedan je od načina da se olakša rad lokalnih vlasti. Policijske snage i administrativno osoblje moglo bi se odaslati iz jedne regije u drugu kako bi se razvila suradnja između susjednih regija i dobilo dovoljno osoblja koje bi se bavilo sve većim brojem ljudi u nuždi;

| 27. | poziva na to da se proračun namijenjen tomu dodatno poveća, razmjerno povećanoj potrebi za učinkovitim operacijama spašavanja, te se nada da će se sve države članice obavezati na izdvajanje potrebnih dodatnih sredstava. S tim u vezi naglašava da je obavezna revizija višegodišnjeg financijskog okvira, koju je potrebno provesti do kraja 2016. godine, prilika da se povećaju sredstva povezana s provođenjem prioriteta Europskog migracijskog programa. Naglašava da bi se u najvećoj mogućoj mjeri trebalo pospješiti brzu dostupnost sredstava i resursa bez kašnjenja uzrokovanog nepotrebnim administrativnim postupcima. Ta bi dodatna sredstva trebala obuhvaćati sredstva za infrastrukturu, obrazovne ustanove i pomoć u nuždi u najizloženijim zemljama EU-a. Državama članicama trebale bi se pružiti praktične smjernice o mogućim izvorima financiranja (npr. sredstva Fonda za azil, migraciju i integraciju, Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) i Europskog socijalnog fonda (ESF)); |
| --- | --- |

27.

poziva na to da se proračun namijenjen tomu dodatno poveća, razmjerno povećanoj potrebi za učinkovitim operacijama spašavanja, te se nada da će se sve države članice obavezati na izdvajanje potrebnih dodatnih sredstava. S tim u vezi naglašava da je obavezna revizija višegodišnjeg financijskog okvira, koju je potrebno provesti do kraja 2016. godine, prilika da se povećaju sredstva povezana s provođenjem prioriteta Europskog migracijskog programa. Naglašava da bi se u najvećoj mogućoj mjeri trebalo pospješiti brzu dostupnost sredstava i resursa bez kašnjenja uzrokovanog nepotrebnim administrativnim postupcima. Ta bi dodatna sredstva trebala obuhvaćati sredstva za infrastrukturu, obrazovne ustanove i pomoć u nuždi u najizloženijim zemljama EU-a. Državama članicama trebale bi se pružiti praktične smjernice o mogućim izvorima financiranja (npr. sredstva Fonda za azil, migraciju i integraciju, Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) i Europskog socijalnog fonda (ESF));

| 28. | poziva na obraćanje osobite pozornosti jačanju sinergije između različitih dosad uspostavljenih tijela i sustava na temelju njihovih posebnih nadležnosti i djelokruga: na primjer Frontexa, SIS-a II i EUROSUR-a, koji djeluju u okviru migracija i kretanja osoba te, na području sigurnosti, Europol-a i Eurojust-a, koji rade na sprečavanju i iskorjenjivanju kaznenih djela (krijumčarenja ljudi i trgovine ljudima) vezanih uz nepropisne prolaske; |
| --- | --- |

28.

poziva na obraćanje osobite pozornosti jačanju sinergije između različitih dosad uspostavljenih tijela i sustava na temelju njihovih posebnih nadležnosti i djelokruga: na primjer Frontexa, SIS-a II i EUROSUR-a, koji djeluju u okviru migracija i kretanja osoba te, na području sigurnosti, Europol-a i Eurojust-a, koji rade na sprečavanju i iskorjenjivanju kaznenih djela (krijumčarenja ljudi i trgovine ljudima) vezanih uz nepropisne prolaske;

| 29. | ističe važnost bavljenja temeljnim uzrocima zbog kojih migranti koji nemaju pravo na azil dolaze u EU. Poziva EU i države članice da pojačaju suradnju s trećim zemljama na Bliskom istoku i u Africi u kojima je potrebno ojačati demokraciju i vladavinu prava te da bolje usklade svoje vanjske politike. U vezi s time pozdravlja činjenicu da je u Valetti, na Malti, 11. i 12. studenoga 2015. održan sastanak na vrhu EU-a i Afrike (države Rabatskog i Kartumskog procesa); nadalje, smatra da je izbjeglicama koji žive u trećim zemljama u blizini njihovih država porijekla potrebno osigurati osnovne usluge, uključujući sigurnost unutar i izvan kampova te obrazovanje djece, što iziskuje dugoročnu viziju i integrirano planiranje, koordinaciju među dionicima i lokalni gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

29.

ističe važnost bavljenja temeljnim uzrocima zbog kojih migranti koji nemaju pravo na azil dolaze u EU. Poziva EU i države članice da pojačaju suradnju s trećim zemljama na Bliskom istoku i u Africi u kojima je potrebno ojačati demokraciju i vladavinu prava te da bolje usklade svoje vanjske politike. U vezi s time pozdravlja činjenicu da je u Valetti, na Malti, 11. i 12. studenoga 2015. održan sastanak na vrhu EU-a i Afrike (države Rabatskog i Kartumskog procesa); nadalje, smatra da je izbjeglicama koji žive u trećim zemljama u blizini njihovih država porijekla potrebno osigurati osnovne usluge, uključujući sigurnost unutar i izvan kampova te obrazovanje djece, što iziskuje dugoročnu viziju i integrirano planiranje, koordinaciju među dionicima i lokalni gospodarski razvoj;

| 30. | uzima na znanje rasprave o europskom popisu „sigurnih trećih zemalja” kako bi se na razini EU-a zajamčili zajednički standardi obrade zahtjeva za azil iz tih zemalja i pospješilo učinkovito vraćanje, što je preduvjet za to da se kapaciteti EU-a za azil i prihvat učinkovitije usmjere na osobe kojima je međunarodna zaštita doista potrebna; ističe da su posebice zemlje kandidatkinje i potencijalne kandidatkinje za pristup EU-u obavezne ispuniti standarde EU-a u pogledu zaštite ljudskih prava kako bi predstavljale „sigurne zemlje porijekla”; ipak upozorava da je potrebno pažljivo pratiti situaciju u tim zemljama – posebice u pogledu ranjivih skupina kao što su maloljetnici bez pratnje, žene koje su same, etničke manjine i pripadnici skupine LGBTI – i poboljšati mehanizme namijenjene identificiranju i prihvatu osoba s opravdanim zahtjevom za azil iz tih zemalja, a posebnim uzrocima progona kao što su spol, seksualna orijentacija, rodni identitet ili etnička pripadnost treba pristupiti na odgovarajući način tijekom prihvata i razmatranja zahtjeva te u naknadnim stadijima, uključujući premještanje i preseljenje; OR se obvezuje na sudjelovanje u razmjeni najboljih praksi na regionalnoj i lokalnoj razini putem svojih zajedničkih savjetodavnih odbora i radnih skupina, uključujući svih sedam zemalja s popisa iz prijedloga Komisije; |
| --- | --- |

30.

uzima na znanje rasprave o europskom popisu „sigurnih trećih zemalja” kako bi se na razini EU-a zajamčili zajednički standardi obrade zahtjeva za azil iz tih zemalja i pospješilo učinkovito vraćanje, što je preduvjet za to da se kapaciteti EU-a za azil i prihvat učinkovitije usmjere na osobe kojima je međunarodna zaštita doista potrebna; ističe da su posebice zemlje kandidatkinje i potencijalne kandidatkinje za pristup EU-u obavezne ispuniti standarde EU-a u pogledu zaštite ljudskih prava kako bi predstavljale „sigurne zemlje porijekla”; ipak upozorava da je potrebno pažljivo pratiti situaciju u tim zemljama – posebice u pogledu ranjivih skupina kao što su maloljetnici bez pratnje, žene koje su same, etničke manjine i pripadnici skupine LGBTI – i poboljšati mehanizme namijenjene identificiranju i prihvatu osoba s opravdanim zahtjevom za azil iz tih zemalja, a posebnim uzrocima progona kao što su spol, seksualna orijentacija, rodni identitet ili etnička pripadnost treba pristupiti na odgovarajući način tijekom prihvata i razmatranja zahtjeva te u naknadnim stadijima, uključujući premještanje i preseljenje; OR se obvezuje na sudjelovanje u razmjeni najboljih praksi na regionalnoj i lokalnoj razini putem svojih zajedničkih savjetodavnih odbora i radnih skupina, uključujući svih sedam zemalja s popisa iz prijedloga Komisije;

| 31. | toplo pozdravlja to što se Komisija obvezala da početkom 2016. iznese prijedloge za izmjenu Dublinske uredbe, u skladu s kojima bi se zahtjevi za azil mogli zatražiti i obraditi izvan EU-a. Traži od Komisije da osigura da se raspodjela odgovornosti među državama članicama temelji na održivim kriterijima, uz istodobno poštovanje temeljnih prava migranata; to se mora temeljiti na obvezujućem ključu za raspodjelu tražitelja azila među državama članicama na razini EU-a; |
| --- | --- |

31.

toplo pozdravlja to što se Komisija obvezala da početkom 2016. iznese prijedloge za izmjenu Dublinske uredbe, u skladu s kojima bi se zahtjevi za azil mogli zatražiti i obraditi izvan EU-a. Traži od Komisije da osigura da se raspodjela odgovornosti među državama članicama temelji na održivim kriterijima, uz istodobno poštovanje temeljnih prava migranata; to se mora temeljiti na obvezujućem ključu za raspodjelu tražitelja azila među državama članicama na razini EU-a;

| 32. | preporučuje Komisiji da u svoj prijedlog uključi uzajamno priznavanje odobrenih zahtjeva za azil, tako da osobe kojima je pružena zaštita uživaju jednako pravo na slobodno kretanje unutar Europske unije kao i građani EU-a. Također poziva Komisiju da podnese prijedlog za zajednički europski kodeks useljavanja kako bi se ljudima koji žele raditi u Europi za to ponudile zakonite mogućnosti da to ostvare. Komisija također treba državljanima zemalja kandidatkinja osigurati mogućnosti za migraciju radnika kako bi im se olakšao pristup europskom tržištu rada; |
| --- | --- |

32.

preporučuje Komisiji da u svoj prijedlog uključi uzajamno priznavanje odobrenih zahtjeva za azil, tako da osobe kojima je pružena zaštita uživaju jednako pravo na slobodno kretanje unutar Europske unije kao i građani EU-a. Također poziva Komisiju da podnese prijedlog za zajednički europski kodeks useljavanja kako bi se ljudima koji žele raditi u Europi za to ponudile zakonite mogućnosti da to ostvare. Komisija također treba državljanima zemalja kandidatkinja osigurati mogućnosti za migraciju radnika kako bi im se olakšao pristup europskom tržištu rada;

| 33. | od Europske komisije i država članica zahtijeva da hitno uspostave već odobrene žarišne točke (eng. hotspots) kako bi agencije EU-a najugroženijim pograničnim područjima mogle pružiti potporu prilikom registracije novopristiglih izbjeglica te poziva na to da se osmisle i druge odgovarajuće mjere; |
| --- | --- |

33.

od Europske komisije i država članica zahtijeva da hitno uspostave već odobrene žarišne točke (eng. hotspots) kako bi agencije EU-a najugroženijim pograničnim područjima mogle pružiti potporu prilikom registracije novopristiglih izbjeglica te poziva na to da se osmisle i druge odgovarajuće mjere;

| 34. | žali što Komisija nije predložila konkretne mjere za tražitelje azila kako bi stvorila sigurne i zakonite putove u Europu da se izbjegne daljnji gubitak ljudskih života tijekom opasnih putovanja. Te bi mjere mogle uključiti uspostavu „humanitarnog koridora”, izdavanje većeg broja viza iz humanitarnih razloga i uspostavu prihvatnih središta u zemljama tranzita u kojima bi se obrađivali zahtjevi za azil ili utvrđivalo tko ima pravo na zakonit ulazak u zemlje EU-a. Zamisao o „humanitarnom koridoru” u skladu je sa zamisli o premještanju i solidarnosti jer to predstavlja najučinkovitiji način suzbijanja organiziranog kriminala. Što se prije migranti nađu u nadležnosti europskih javnih vlasti, to će biti lakše provesti premještanje. To je također najbolji način da se osigura ujednačenija raspodjela migranata među državama članicama. Lokalne i regionalne vlasti mogle bi biti od veliki koristi u tom pogledu; |
| --- | --- |

34.

žali što Komisija nije predložila konkretne mjere za tražitelje azila kako bi stvorila sigurne i zakonite putove u Europu da se izbjegne daljnji gubitak ljudskih života tijekom opasnih putovanja. Te bi mjere mogle uključiti uspostavu „humanitarnog koridora”, izdavanje većeg broja viza iz humanitarnih razloga i uspostavu prihvatnih središta u zemljama tranzita u kojima bi se obrađivali zahtjevi za azil ili utvrđivalo tko ima pravo na zakonit ulazak u zemlje EU-a. Zamisao o „humanitarnom koridoru” u skladu je sa zamisli o premještanju i solidarnosti jer to predstavlja najučinkovitiji način suzbijanja organiziranog kriminala. Što se prije migranti nađu u nadležnosti europskih javnih vlasti, to će biti lakše provesti premještanje. To je također najbolji način da se osigura ujednačenija raspodjela migranata među državama članicama. Lokalne i regionalne vlasti mogle bi biti od veliki koristi u tom pogledu;

| 35. | poziva na istinsku europsku migracijsku politiku te pozdravlja činjenicu da se Europska komisija obavezala da će predložiti nove mjere i preispitati sustav „plave karte” kako bi zamijenila 28 nacionalnih sustava i olakšala zakonite migracije; poziva Komisiju da se pri izradi tih prijedloga osloni na iskustvo lokalnih i regionalnih vlasti i njihovo poznavanje lokalne situacije; |
| --- | --- |

35.

poziva na istinsku europsku migracijsku politiku te pozdravlja činjenicu da se Europska komisija obavezala da će predložiti nove mjere i preispitati sustav „plave karte” kako bi zamijenila 28 nacionalnih sustava i olakšala zakonite migracije; poziva Komisiju da se pri izradi tih prijedloga osloni na iskustvo lokalnih i regionalnih vlasti i njihovo poznavanje lokalne situacije;

| 36. | žali što Komisija nije preuzela prijedlog Odbora regija da razvije sustave za razmjenu stručnosti i udruživanje iskustava i dobrih praksi. Odbor stoga ponavlja da bi se trebao uvesti cjelovit sustav razmjene podataka o temi migracije i lokalnih vlasti, na temelju sustava VIS. Tim bi se sustavom mogli postići izvrsni rezultati u pogledu upravljanja smještajem, obrade zahtjeva tražitelja azila i izbjeglica, integracijskih politika i rješavanja nepropisne migracije te bi se njime ponudila praktična rješenja za provođenje načela solidarnosti među lokalnim vlastima. Poziva Komisiju da osnuje platformu za suradnju (dijalog) na području migracije; |
| --- | --- |

36.

žali što Komisija nije preuzela prijedlog Odbora regija da razvije sustave za razmjenu stručnosti i udruživanje iskustava i dobrih praksi. Odbor stoga ponavlja da bi se trebao uvesti cjelovit sustav razmjene podataka o temi migracije i lokalnih vlasti, na temelju sustava VIS. Tim bi se sustavom mogli postići izvrsni rezultati u pogledu upravljanja smještajem, obrade zahtjeva tražitelja azila i izbjeglica, integracijskih politika i rješavanja nepropisne migracije te bi se njime ponudila praktična rješenja za provođenje načela solidarnosti među lokalnim vlastima. Poziva Komisiju da osnuje platformu za suradnju (dijalog) na području migracije;

| 37. | poziva na uspostavu istinskog europskog sustava upravljanja granicama kojim bi se osigurao učinkovit i profesionalan rad policije i unaprijedio kapacitet za otkrivanje planova kriminalnih skupina za prijevoz migranata preko nezakonitih i opasnih ruta te za njihovo sprečavanje, kao i kapacitet za prihvat, provjeru i registraciju osoba koje dolaze kopnenim ili morskim putovima na organiziran način; |
| --- | --- |

37.

poziva na uspostavu istinskog europskog sustava upravljanja granicama kojim bi se osigurao učinkovit i profesionalan rad policije i unaprijedio kapacitet za otkrivanje planova kriminalnih skupina za prijevoz migranata preko nezakonitih i opasnih ruta te za njihovo sprečavanje, kao i kapacitet za prihvat, provjeru i registraciju osoba koje dolaze kopnenim ili morskim putovima na organiziran način;

| 38. | slaže se s time da bi potpuna i dosljedna provedba proširenog i moderniziranog zajedničkog europskog sustava za azil, prilagođenog aktualnoj situaciji, trebala biti prioritetno pitanje. Predlaže da se aktivno uključe lokalne i regionalne vlasti te da se iskoristi njihovo iskustvo u najavljenom postupku poboljšanja standarda uvjeta prihvata i obrade zahtjeva za azil, u pružanju izobrazbe i umrežavanju prihvatnih vlasti kao i u raspravi koja će se pokrenuti u vezi s razvojem i dovršenjem zajedničkog europskog sustava za azil; |
| --- | --- |

38.

slaže se s time da bi potpuna i dosljedna provedba proširenog i moderniziranog zajedničkog europskog sustava za azil, prilagođenog aktualnoj situaciji, trebala biti prioritetno pitanje. Predlaže da se aktivno uključe lokalne i regionalne vlasti te da se iskoristi njihovo iskustvo u najavljenom postupku poboljšanja standarda uvjeta prihvata i obrade zahtjeva za azil, u pružanju izobrazbe i umrežavanju prihvatnih vlasti kao i u raspravi koja će se pokrenuti u vezi s razvojem i dovršenjem zajedničkog europskog sustava za azil;

| 39. | ponovno izražava svoje duboko uvjerenje da postoji suštinska veza između razine i kvalitete razvojnih politika i sve većeg broja ljudi koji se upuštaju u migracije. Nužno je da razvojna pomoć Europske unije i država članica što prije dosegne razinu od 0,7 % BDP-a. U tom kontekstu mora se povećati i financijsko sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti u borbi protiv siromaštva u svijetu, imajući u vidu da su se neke od njih već obvezale na izdvajanje jednog eura godišnje po stanovniku za svoje aktivnosti u sklopu suradnje sa zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

39.

ponovno izražava svoje duboko uvjerenje da postoji suštinska veza između razine i kvalitete razvojnih politika i sve većeg broja ljudi koji se upuštaju u migracije. Nužno je da razvojna pomoć Europske unije i država članica što prije dosegne razinu od 0,7 % BDP-a. U tom kontekstu mora se povećati i financijsko sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti u borbi protiv siromaštva u svijetu, imajući u vidu da su se neke od njih već obvezale na izdvajanje jednog eura godišnje po stanovniku za svoje aktivnosti u sklopu suradnje sa zemljama u razvoju;

| 40. | traži od Europske komisije da provede jedinstveni europski sustav azila, koji bi na istovjetan način primjenjivao dogovorene kriterije i osigurao humano i pravedno postupanje prema osobama koje traže utočište u Uniji, kao i da poduzme temeljitu reviziju Dublinske uredbe kako bi razlike između 28 nacionalnih sustava, koje dovode u opasnost schengensko područje, nestale i u zakonu i u praksi; |
| --- | --- |

40.

traži od Europske komisije da provede jedinstveni europski sustav azila, koji bi na istovjetan način primjenjivao dogovorene kriterije i osigurao humano i pravedno postupanje prema osobama koje traže utočište u Uniji, kao i da poduzme temeljitu reviziju Dublinske uredbe kako bi razlike između 28 nacionalnih sustava, koje dovode u opasnost schengensko područje, nestale i u zakonu i u praksi;

Odabir pravnog temelja

| 41. | izražava žaljenje zbog toga što se ponovno nije koristio članak 80. UFEU-a kako bi se poduzele mjere za primjenu načela solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti među državama članicama u pogledu mobilnosti, uključujući njegove financijske implikacije. Obveze u vezi s migracijom i repatrijacijom temelje se na dobroj volji, a u nekim slučajevima gradovi su sami preuzeli inicijativu u primjeni tih obveza u praksi; |
| --- | --- |

41.

izražava žaljenje zbog toga što se ponovno nije koristio članak 80. UFEU-a kako bi se poduzele mjere za primjenu načela solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti među državama članicama u pogledu mobilnosti, uključujući njegove financijske implikacije. Obveze u vezi s migracijom i repatrijacijom temelje se na dobroj volji, a u nekim slučajevima gradovi su sami preuzeli inicijativu u primjeni tih obveza u praksi;

| 42. | primjećuje da je prijedlog o sustavu za preraspodjelu utemeljen na klauzuli o kriznoj situaciji definiranoj u članku 78. stavku 3. UFEU-a, što se u trenutačnim okolnostima čini u potpunosti opravdanim. Ipak ističe da je dodatne srednjoročne i dugoročne mjere koje iziskuju europsku solidarnost potrebno usvojiti uz puno sudjelovanje Europskog parlamenta kako bi se zajamčila njihova transparentnost i legitimitet; |
| --- | --- |

42.

primjećuje da je prijedlog o sustavu za preraspodjelu utemeljen na klauzuli o kriznoj situaciji definiranoj u članku 78. stavku 3. UFEU-a, što se u trenutačnim okolnostima čini u potpunosti opravdanim. Ipak ističe da je dodatne srednjoročne i dugoročne mjere koje iziskuju europsku solidarnost potrebno usvojiti uz puno sudjelovanje Europskog parlamenta kako bi se zajamčila njihova transparentnost i legitimitet;

Uloga lokalnih i regionalnih vlasti

| 43. | ponavlja da je višerazinsko upravljanje najprikladniji način za postizanje nužne kombinacije mjera i inicijativa u cilju ostvarivanja najboljih rezultata u pogledu integracije osoba koje imaju status izbjeglica, kao i migranata koje se prihvaća iz drugih razloga. Sve razine vlasti u EU-u trebaju snositi odgovornost za prihvat i integraciju izbjeglica i migranata te poboljšati međuregionalnu suradnju, koordinaciju i solidarnost razvijanjem stalnih mehanizama za preraspodjelu izbjeglica i migranata među državama članicama, regijama i lokalnim vlastima, uzimajući u obzir strukturna ograničenja, resurse, potrebe tržišta rada, demografsko stanje i druge relevantne čimbenike; poziva Europsku komisiju i države članice da pruže dovoljnu financijsku, tehničku i administrativnu pomoć te pomoć na području sigurnosti svim lokalnim i regionalnim vlastima koje su zahvaćene priljevom izbjeglica i migranata te da procijene mogućnost izuzeća od strukturnih i financijskih ograničenja; |
| --- | --- |

43.

ponavlja da je višerazinsko upravljanje najprikladniji način za postizanje nužne kombinacije mjera i inicijativa u cilju ostvarivanja najboljih rezultata u pogledu integracije osoba koje imaju status izbjeglica, kao i migranata koje se prihvaća iz drugih razloga. Sve razine vlasti u EU-u trebaju snositi odgovornost za prihvat i integraciju izbjeglica i migranata te poboljšati međuregionalnu suradnju, koordinaciju i solidarnost razvijanjem stalnih mehanizama za preraspodjelu izbjeglica i migranata među državama članicama, regijama i lokalnim vlastima, uzimajući u obzir strukturna ograničenja, resurse, potrebe tržišta rada, demografsko stanje i druge relevantne čimbenike; poziva Europsku komisiju i države članice da pruže dovoljnu financijsku, tehničku i administrativnu pomoć te pomoć na području sigurnosti svim lokalnim i regionalnim vlastima koje su zahvaćene priljevom izbjeglica i migranata te da procijene mogućnost izuzeća od strukturnih i financijskih ograničenja;

| 44. | ponavlja da su lokalne i regionalne vlasti u neposrednom dodiru s tom situacijom: s njima se potrebno savjetovati i aktivnije ih uključiti u postupak premještanja. Lokalne i regionalne vlasti predstavljaju učinkovitu razinu vlasti koja može pružiti jasne podatke o broju migranata prisutnih na njihovom području te ih se mora uključiti u postupak kako bi se uveo pošten mehanizam zasnovan na solidarnosti; |
| --- | --- |

44.

ponavlja da su lokalne i regionalne vlasti u neposrednom dodiru s tom situacijom: s njima se potrebno savjetovati i aktivnije ih uključiti u postupak premještanja. Lokalne i regionalne vlasti predstavljaju učinkovitu razinu vlasti koja može pružiti jasne podatke o broju migranata prisutnih na njihovom području te ih se mora uključiti u postupak kako bi se uveo pošten mehanizam zasnovan na solidarnosti;

| 45. | poziva sve države članice na suradnju s lokalnim i regionalnim vlastima u uvođenju i primjeni kako mehanizma za hitnu preraspodjelu koji predlaže Europska komisija i koji bi se uskoro trebao uvesti tako i mogućeg budućeg obaveznog i automatskog sustava za premještanje koji bi trebao biti predložen do kraja tekuće godine; smatra da bi stvaranje kanala i prilika za rad ili studiranje za državljane trećih zemalja trebalo igrati ključnu ulogu u razvoju budućih migracijskih politika. Za određivanje broja državljana trećih zemalja koje će svaka država članica primiti nužno je u obzir uzeti slobodne kapacitete na tržištu rada (uključujući strukturu tržišta rada) i u obrazovnom sustavu pojedinih regija i država članica. Odbor naglašava da je iz istog razloga nužno ubrzati postupak uvođenja pojednostavljenih viznih režima za državljane trećih zemalja koji sudjeluju u programima obrazovne, znanstvene i gospodarske suradnje, kao i pojačati suradnju s drugim uključenim zemljama te pružiti podatke o mogućnostima koje nude ti programi i zakonita migracija u Europu te o znatnim opasnostima povezanim s nepropisnom migracijom; |
| --- | --- |

45.

poziva sve države članice na suradnju s lokalnim i regionalnim vlastima u uvođenju i primjeni kako mehanizma za hitnu preraspodjelu koji predlaže Europska komisija i koji bi se uskoro trebao uvesti tako i mogućeg budućeg obaveznog i automatskog sustava za premještanje koji bi trebao biti predložen do kraja tekuće godine; smatra da bi stvaranje kanala i prilika za rad ili studiranje za državljane trećih zemalja trebalo igrati ključnu ulogu u razvoju budućih migracijskih politika. Za određivanje broja državljana trećih zemalja koje će svaka država članica primiti nužno je u obzir uzeti slobodne kapacitete na tržištu rada (uključujući strukturu tržišta rada) i u obrazovnom sustavu pojedinih regija i država članica. Odbor naglašava da je iz istog razloga nužno ubrzati postupak uvođenja pojednostavljenih viznih režima za državljane trećih zemalja koji sudjeluju u programima obrazovne, znanstvene i gospodarske suradnje, kao i pojačati suradnju s drugim uključenim zemljama te pružiti podatke o mogućnostima koje nude ti programi i zakonita migracija u Europu te o znatnim opasnostima povezanim s nepropisnom migracijom;

| 46. | naglašava da se uspješna europska migracijska politika može ostvariti samo ako postoji jasno razumijevanje toga što čini učinkovitu integracijsku politiku kao i dugoročno zalaganje u tom smislu te ističe da se prvenstveno na lokalnoj razini vidi je li integracija uspješna ili ne; upozorava na činjenicu da brojne lokalne vlasti imaju nedovoljno iskustva i sredstava na koja se mogu osloniti u pogledu integracije. Stoga poziva Europsku komisiju da u suradnji s Europskim odborom regija organizira godišnji strukturirani dijalog o integraciji kako bi se osmislile, revidirale i ažurirale smjernice za lokalne i regionalne vlasti diljem kontinenta, s ciljem postizanja učinkovite integracije; |
| --- | --- |

46.

naglašava da se uspješna europska migracijska politika može ostvariti samo ako postoji jasno razumijevanje toga što čini učinkovitu integracijsku politiku kao i dugoročno zalaganje u tom smislu te ističe da se prvenstveno na lokalnoj razini vidi je li integracija uspješna ili ne; upozorava na činjenicu da brojne lokalne vlasti imaju nedovoljno iskustva i sredstava na koja se mogu osloniti u pogledu integracije. Stoga poziva Europsku komisiju da u suradnji s Europskim odborom regija organizira godišnji strukturirani dijalog o integraciji kako bi se osmislile, revidirale i ažurirale smjernice za lokalne i regionalne vlasti diljem kontinenta, s ciljem postizanja učinkovite integracije;

| 47. | pozdravlja prijedlog u okviru programa premještanja u izvanrednim situacijama da se iz Fonda za azil, migracije i integraciju (AMIF) za svakog premještenog migranta zajamči iznos od 6 000 eura, no zalaže se za to da ta sredstva koristi razina vlasti nadležna za prihvat migranata. Poziva na to da se u neposrednoj budućnosti izmijene relevantna pravila kako bi regije i lokalne vlasti dobile izravan pristup AMIF-u. Pored toga smatra da treba razviti i dugoročne mjere pomoću kojih će se pružanjem izravne financijske pomoći pogođenim lokalnim i regionalnim vlastima stvoriti trajni poticaj za prihvat izbjeglica; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja prijedlog u okviru programa premještanja u izvanrednim situacijama da se iz Fonda za azil, migracije i integraciju (AMIF) za svakog premještenog migranta zajamči iznos od 6 000 eura, no zalaže se za to da ta sredstva koristi razina vlasti nadležna za prihvat migranata. Poziva na to da se u neposrednoj budućnosti izmijene relevantna pravila kako bi regije i lokalne vlasti dobile izravan pristup AMIF-u. Pored toga smatra da treba razviti i dugoročne mjere pomoću kojih će se pružanjem izravne financijske pomoći pogođenim lokalnim i regionalnim vlastima stvoriti trajni poticaj za prihvat izbjeglica;

| 48. | očekuje da će Europski migracijski program, zajedno sa zaključcima Europskog vijeća i raspravama u Vijeću za pravosuđe i unutarnje poslove, postati polazište za usvajanje i provedbu učinkovitih migracijskih politika i politika azila koje se temelje na poštovanju temeljnih prava i solidarnosti između EU-a, država članica, lokalnih i regionalnih vlasti te migranata; |
| --- | --- |

48.

očekuje da će Europski migracijski program, zajedno sa zaključcima Europskog vijeća i raspravama u Vijeću za pravosuđe i unutarnje poslove, postati polazište za usvajanje i provedbu učinkovitih migracijskih politika i politika azila koje se temelje na poštovanju temeljnih prava i solidarnosti između EU-a, država članica, lokalnih i regionalnih vlasti te migranata;

| 49. | ponavlja da bi suradnja i solidarnost bili znatno jednostavniji kad bi se učinilo više u pogledu praktičnih i pragmatičnih rješenja. U pitanjima u vezi s integracijom moraju se koristiti stručna znanja lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

49.

ponavlja da bi suradnja i solidarnost bili znatno jednostavniji kad bi se učinilo više u pogledu praktičnih i pragmatičnih rješenja. U pitanjima u vezi s integracijom moraju se koristiti stručna znanja lokalnih i regionalnih vlasti;

| 50. | naglašava da je Odbor regija u dobrom položaju da potpomogne gradovima i regijama diljem Europe, da olakša i potakne razmjenu inovativnih zamisli i praksi te da nastavi raspravu o načinima za postizanje učinkovitije uključenosti lokalnih i regionalnih vlasti u osmišljavanje i provedbu imigracijskih i integracijskih politika, u skladu s višerazinskim upravljanjem i načelom supsidijarnosti; |
| --- | --- |

50.

naglašava da je Odbor regija u dobrom položaju da potpomogne gradovima i regijama diljem Europe, da olakša i potakne razmjenu inovativnih zamisli i praksi te da nastavi raspravu o načinima za postizanje učinkovitije uključenosti lokalnih i regionalnih vlasti u osmišljavanje i provedbu imigracijskih i integracijskih politika, u skladu s višerazinskim upravljanjem i načelom supsidijarnosti;

| 51. | ponavlja da je pristup od baze prema vrhu nužan kako bi se pokušale ukloniti razlike među državama članicama i regijama u pogledu uvjeta u kojima se po dolasku smještaju tražitelji azila, izbjeglice ili nepropisni imigranti, kao i razlike u pogledu učinkovitosti i brzine obrađivanja molbi i dosjea; |
| --- | --- |

51.

ponavlja da je pristup od baze prema vrhu nužan kako bi se pokušale ukloniti razlike među državama članicama i regijama u pogledu uvjeta u kojima se po dolasku smještaju tražitelji azila, izbjeglice ili nepropisni imigranti, kao i razlike u pogledu učinkovitosti i brzine obrađivanja molbi i dosjea;

| 52. | poziva na to da EU, nacionalne i podnacionalne vlasti blisko surađuju s civilnim društvom, udrugama migranata i lokalnim zajednicama te da budu otvorene njihovim prijedlozima; |
| --- | --- |

52.

poziva na to da EU, nacionalne i podnacionalne vlasti blisko surađuju s civilnim društvom, udrugama migranata i lokalnim zajednicama te da budu otvorene njihovim prijedlozima;

| 53. | ponavlja da EU treba iskoristiti svaku priliku za suradnju s institucijskim partnerima i za poticanje rasprave u svim odgovarajućim okvirima. U tom pogledu, međunarodne nevladine organizacije poput Međunarodne organizacije za migracije, mreže suradnje s trećim zemljama i s civilnim društvom, te suradnja između lokalnih i regionalnih vlasti, primjerice putem ARLEM-a ili CORLEAP-a, predstavljaju važne elemente suradnje. |
| --- | --- |

53.

ponavlja da EU treba iskoristiti svaku priliku za suradnju s institucijskim partnerima i za poticanje rasprave u svim odgovarajućim okvirima. U tom pogledu, međunarodne nevladine organizacije poput Međunarodne organizacije za migracije, mreže suradnje s trećim zemljama i s civilnim društvom, te suradnja između lokalnih i regionalnih vlasti, primjerice putem ARLEM-a ili CORLEAP-a, predstavljaju važne elemente suradnje.

Bruxelles, 3. prosinca 2015.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

| 10.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 51/22 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 51/22

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Kriteriji određivanja naknada za rad u EU-u

(2016/C 051/04)

| Izvjestitelj: | Mick ANTONIW (UK/PES), član Skupštine Pontypridda |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Mick ANTONIW (UK/PES), član Skupštine Pontypridda

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Legitimitet rasprave

| 1. | ističe da su za politiku zapošljavanja i socijalnu politiku prvenstveno odgovorne nacionalne ili regionalne vlade, da EU na tom području ima nadležnost za usklađivanje te da sve inicijative EU-a o europskim kriterijima za određivanje plaća moraju poštovati načelo supsidijarnosti; |
| --- | --- |

1.

ističe da su za politiku zapošljavanja i socijalnu politiku prvenstveno odgovorne nacionalne ili regionalne vlade, da EU na tom području ima nadležnost za usklađivanje te da sve inicijative EU-a o europskim kriterijima za određivanje plaća moraju poštovati načelo supsidijarnosti;

| 2. | podsjeća da prema istraživanju Eurobarometra o stavovima građana prema siromaštvu premoćna većina (73 %) smatra da je siromaštvo problem koji je raširen u njihovoj zemlji te traži hitno djelovanje za rješavanje tog problema na nacionalnoj razini (89 %) i razini EU-a (74 %) (1); |
| --- | --- |

2.

podsjeća da prema istraživanju Eurobarometra o stavovima građana prema siromaštvu premoćna većina (73 %) smatra da je siromaštvo problem koji je raširen u njihovoj zemlji te traži hitno djelovanje za rješavanje tog problema na nacionalnoj razini (89 %) i razini EU-a (74 %) (1);

| 3. | potvrđuje da je pravo svih radnika na pravednu plaću dostatnu za pristojan standard života njih samih, kao i njihovih obitelji, utvrđeno Europskom socijalnom poveljom koju su prihvatile gotovo sve države članice EU-a; |
| --- | --- |

3.

potvrđuje da je pravo svih radnika na pravednu plaću dostatnu za pristojan standard života njih samih, kao i njihovih obitelji, utvrđeno Europskom socijalnom poveljom koju su prihvatile gotovo sve države članice EU-a;

| 4. | smatra da će se demokratski legitimitet Europske unije ojačati ako europski građani budu uvidjeli da se rješava i pitanje društvenog napretka kad se, uz promicanje rasta, u godišnji ciklus usklađivanja gospodarskih politika (europski semestar) u potpunosti integriraju zapošljavanje i socijalna dimenzija; |
| --- | --- |

4.

smatra da će se demokratski legitimitet Europske unije ojačati ako europski građani budu uvidjeli da se rješava i pitanje društvenog napretka kad se, uz promicanje rasta, u godišnji ciklus usklađivanja gospodarskih politika (europski semestar) u potpunosti integriraju zapošljavanje i socijalna dimenzija;

| 5. | podsjeća da se EU obvezao na postizanje milenijskih razvojnih ciljeva UN-a te na pridržavanje rezolucije kojom je proglašeno drugo desetljeće Ujedinjenih naroda posvećeno iskorjenjivanju siromaštva (2008. – 2017.); |
| --- | --- |

5.

podsjeća da se EU obvezao na postizanje milenijskih razvojnih ciljeva UN-a te na pridržavanje rezolucije kojom je proglašeno drugo desetljeće Ujedinjenih naroda posvećeno iskorjenjivanju siromaštva (2008. – 2017.);

| 6. | uočava da je Konvencija C94 Međunarodne organizacije rada o odredbama o radu u ugovorima o javnoj nabavi trenutno obvezujuća u devet država članica EU-a, dok se u drugima primjenjuje dobrovoljno. Ipak, potrebno je razjasniti moguće pravne nedosljednosti između Konvencije C94 Međunarodne organizacije rada i Ugovora o EU-u; |
| --- | --- |

6.

uočava da je Konvencija C94 Međunarodne organizacije rada o odredbama o radu u ugovorima o javnoj nabavi trenutno obvezujuća u devet država članica EU-a, dok se u drugima primjenjuje dobrovoljno. Ipak, potrebno je razjasniti moguće pravne nedosljednosti između Konvencije C94 Međunarodne organizacije rada i Ugovora o EU-u;

| 7. | prima na znanje zahtjeve Europskog parlamenta u pogledu minimalne plaće (2), uključujući njegov zadnji poziv Europskoj komisiji da istraži „sve mogućnosti postizanja snažnije i otpornije ekonomske i monetarne unije, pogodne za rast, zapošljavanje i stabilnost, sa socijalnom dimenzijom usmjerenom na očuvanje europske socijalne tržišne ekonomije i poštovanje prava na kolektivne pregovore, u kojoj je osigurano usklađivanje socijalnih politika u državama članicama, uključujući mehanizam minimalne plaće ili dohotka primjeren pojedinoj državi te o kojem je država sama odlučila” (3); |
| --- | --- |

7.

prima na znanje zahtjeve Europskog parlamenta u pogledu minimalne plaće (2), uključujući njegov zadnji poziv Europskoj komisiji da istraži „sve mogućnosti postizanja snažnije i otpornije ekonomske i monetarne unije, pogodne za rast, zapošljavanje i stabilnost, sa socijalnom dimenzijom usmjerenom na očuvanje europske socijalne tržišne ekonomije i poštovanje prava na kolektivne pregovore, u kojoj je osigurano usklađivanje socijalnih politika u državama članicama, uključujući mehanizam minimalne plaće ili dohotka primjeren pojedinoj državi te o kojem je država sama odlučila” (3);

Minimalne plaće i pristojne plaće

| 8. | tvrdi da siromaštvo i socijalna isključenost onemogućuju dostojanstven život i time potkopavaju temeljna prava te predlaže da sve države članice osiguraju dostojanstven život – primjerice pružanjem usluga koje su potrebne kako bi se on osigurao – i provode politike, posebice u pogledu tržišta rada i na socijalnom planu, koje osiguravaju pravedne plaće tijekom cijelog radnog vijeka; |
| --- | --- |

8.

tvrdi da siromaštvo i socijalna isključenost onemogućuju dostojanstven život i time potkopavaju temeljna prava te predlaže da sve države članice osiguraju dostojanstven život – primjerice pružanjem usluga koje su potrebne kako bi se on osigurao – i provode politike, posebice u pogledu tržišta rada i na socijalnom planu, koje osiguravaju pravedne plaće tijekom cijelog radnog vijeka;

| 9. | naglašava hitnost ovog pitanja s obzirom na to da su se od početka gospodarske krize u EU-u siromaštvo i socijalna nejednakost pogoršali te da su mjere koje su uslijedile i koje su bile usmjerene isključivo na strogu štednju dodatno povećale taj problem; broj ljudi kojima prijeti siromaštvo povećao se, pri čemu su posebno pogođeni žene i djeca; |
| --- | --- |

9.

naglašava hitnost ovog pitanja s obzirom na to da su se od početka gospodarske krize u EU-u siromaštvo i socijalna nejednakost pogoršali te da su mjere koje su uslijedile i koje su bile usmjerene isključivo na strogu štednju dodatno povećale taj problem; broj ljudi kojima prijeti siromaštvo povećao se, pri čemu su posebno pogođeni žene i djeca;

| 10. | skreće pozornost na činjenicu da je cilj strategije Europa 2020. za smanjenje siromaštva po svemu sudeći doveden u pitanje i da će se morati preispitati prilikom sljedeće revizije procesa Europa 2020. jer se broj ljudi kojima prijeti siromaštvo povećao sa 114 milijuna koliko je iznosio 2009. godine na 124 milijuna 2012. godine (4); |
| --- | --- |

10.

skreće pozornost na činjenicu da je cilj strategije Europa 2020. za smanjenje siromaštva po svemu sudeći doveden u pitanje i da će se morati preispitati prilikom sljedeće revizije procesa Europa 2020. jer se broj ljudi kojima prijeti siromaštvo povećao sa 114 milijuna koliko je iznosio 2009. godine na 124 milijuna 2012. godine (4);

| 11. | pozdravlja činjenicu da većina država članica EU-a ima sustave minimalnih plaća koji su utvrđeni zakonom ili dogovoreni putem kolektivnih pregovora. Za pitanja povezana s određivanjem plaća nadležne su i odgovorne države članice i/ili nacionalni socijalni partneri. Stoga je potrebno u potpunosti poštovati samostalnost socijalnih partnera i njihovo pravo na sklapanje kolektivnih ugovora o plaćama; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja činjenicu da većina država članica EU-a ima sustave minimalnih plaća koji su utvrđeni zakonom ili dogovoreni putem kolektivnih pregovora. Za pitanja povezana s određivanjem plaća nadležne su i odgovorne države članice i/ili nacionalni socijalni partneri. Stoga je potrebno u potpunosti poštovati samostalnost socijalnih partnera i njihovo pravo na sklapanje kolektivnih ugovora o plaćama;

| 12. | naglašava da se sustavi minimalnih plaća znatno razlikuju te primjećuje da su u nekim zemljama utvrđene razine ispod 50 % medijana plaća (5), kao i da je „siromaštvo unatoč zaposlenju” također sve veći problem; |
| --- | --- |

12.

naglašava da se sustavi minimalnih plaća znatno razlikuju te primjećuje da su u nekim zemljama utvrđene razine ispod 50 % medijana plaća (5), kao i da je „siromaštvo unatoč zaposlenju” također sve veći problem;

| 13. | priznaje ključnu ulogu kolektivnih pregovora u utvrđivanju iznosa minimalne plaće, ali ističe da u mnogim sektorima te kod MSP-ova sektorski sporazumi ne postoje i da su stoga neki radnici isključeni. OR poziva nacionalne socijalne partnere da ojačaju socijalni dijalog na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

13.

priznaje ključnu ulogu kolektivnih pregovora u utvrđivanju iznosa minimalne plaće, ali ističe da u mnogim sektorima te kod MSP-ova sektorski sporazumi ne postoje i da su stoga neki radnici isključeni. OR poziva nacionalne socijalne partnere da ojačaju socijalni dijalog na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini;

| 14. | tvrdi stoga da bi države članice trebalo poticati da usvoje indikativnu pravednu plaću koristeći kao mjerilo 60 % medijana plaća i temeljeći je na referentnom proračunu (6) koji predstavlja paket roba i usluga potrebnih pojedincu za život na pristojnoj razini, zajedno s pravednim uvjetima zapošljavanja. Prema nedavnoj studiji Eurofounda (7), hipotetična minimalna plaća koja bi iznosila 60 % medijana nacionalnih plaća donijela bi, na temelju podataka iz 2010., korist 16 % svih zaposlenika u EU-u; |
| --- | --- |

14.

tvrdi stoga da bi države članice trebalo poticati da usvoje indikativnu pravednu plaću koristeći kao mjerilo 60 % medijana plaća i temeljeći je na referentnom proračunu (6) koji predstavlja paket roba i usluga potrebnih pojedincu za život na pristojnoj razini, zajedno s pravednim uvjetima zapošljavanja. Prema nedavnoj studiji Eurofounda (7), hipotetična minimalna plaća koja bi iznosila 60 % medijana nacionalnih plaća donijela bi, na temelju podataka iz 2010., korist 16 % svih zaposlenika u EU-u;

| 15. | naglašava važan rad Europske mreže referentnih proračuna na razvoju zajedničke metodologije za izračun referentnih proračuna u Europi tako da njihov sadržaj, kao što je npr. potrošačka košarica, bude usporediv među državama članicama; |
| --- | --- |

15.

naglašava važan rad Europske mreže referentnih proračuna na razvoju zajedničke metodologije za izračun referentnih proračuna u Europi tako da njihov sadržaj, kao što je npr. potrošačka košarica, bude usporediv među državama članicama;

| 16. | ističe činjenicu da je privatni dug, koji je u europodručju 2014. godine dosegao 126 % BDP-a (usporedbe radi, javni je dug iznosio 92 %), čimbenik koji pogoršava situaciju obilježenu niskom razinom potrošnje i sve manjim ulaganjima; u tom kontekstu smatra da su strukture pravednih plaća važan ekonomski stabilizator i ključni instrument za poticanje necjenovne konkurentnosti, zbog čega djeluju kao bitan pokretač gospodarskog rasta te pomažu da se izbjegne stagnacija; pored toga, kako bi se povećala sigurnost prihoda kućanstava, trebalo bi razmisliti o uvođenju na europskoj razini postupka upravljanja u slučaju prekomjernog zaduživanja u okviru kojeg bi se, među ostalim, rješavalo pitanje uvjeta izvlaštenja obiteljskih domova; |
| --- | --- |

16.

ističe činjenicu da je privatni dug, koji je u europodručju 2014. godine dosegao 126 % BDP-a (usporedbe radi, javni je dug iznosio 92 %), čimbenik koji pogoršava situaciju obilježenu niskom razinom potrošnje i sve manjim ulaganjima; u tom kontekstu smatra da su strukture pravednih plaća važan ekonomski stabilizator i ključni instrument za poticanje necjenovne konkurentnosti, zbog čega djeluju kao bitan pokretač gospodarskog rasta te pomažu da se izbjegne stagnacija; pored toga, kako bi se povećala sigurnost prihoda kućanstava, trebalo bi razmisliti o uvođenju na europskoj razini postupka upravljanja u slučaju prekomjernog zaduživanja u okviru kojeg bi se, među ostalim, rješavalo pitanje uvjeta izvlaštenja obiteljskih domova;

| 17. | tvrdi da pravedna plaća znači da javni sektor osobama zaposlenim na puno radno vrijeme ne mora pružati potporu, ili treba pružati vrlo malu potporu, u obliku dodataka ili poreznih olakšica, što bi državama članicama moglo pomoći da poštuju svoje proračunske obveze; |
| --- | --- |

17.

tvrdi da pravedna plaća znači da javni sektor osobama zaposlenim na puno radno vrijeme ne mora pružati potporu, ili treba pružati vrlo malu potporu, u obliku dodataka ili poreznih olakšica, što bi državama članicama moglo pomoći da poštuju svoje proračunske obveze;

| 18. | predlaže da se razmotre odredbe o minimalnoj plaći u vezi s uvjetima zapošljavanja, osobito u kontekstu posebnih fleksibilnih sustava; |
| --- | --- |

18.

predlaže da se razmotre odredbe o minimalnoj plaći u vezi s uvjetima zapošljavanja, osobito u kontekstu posebnih fleksibilnih sustava;

| 19. | tvrdi da je pravedna plaća, kao i pravedni uvjeti zapošljavanja i adekvatni sustav socijalne zaštite, jedan od preduvjeta za pošteno natjecanje među državama članicama EU-a kako se one ne bi međusobno nadmetale u snižavanju standarda i socijalnom dampingu; |
| --- | --- |

19.

tvrdi da je pravedna plaća, kao i pravedni uvjeti zapošljavanja i adekvatni sustav socijalne zaštite, jedan od preduvjeta za pošteno natjecanje među državama članicama EU-a kako se one ne bi međusobno nadmetale u snižavanju standarda i socijalnom dampingu;

| 20. | naglašava da je to pitanje posebno važno s obzirom na Direktivu o upućivanju radnika i presude Suda Europske unije koje su joj uslijedile, a kojima je utvrđeno da se trgovačka društva ne moraju pridržavati ugovora o sektorskim minimalnim plaćama koji nisu proglašeni opće primjenjivim (8); |
| --- | --- |

20.

naglašava da je to pitanje posebno važno s obzirom na Direktivu o upućivanju radnika i presude Suda Europske unije koje su joj uslijedile, a kojima je utvrđeno da se trgovačka društva ne moraju pridržavati ugovora o sektorskim minimalnim plaćama koji nisu proglašeni opće primjenjivim (8);

| 21. | poziva nacionalna i regionalna tijela vlasti da u potpunosti primijene Direktivu o provedbi Direktive o upućivanju radnika; s nestrpljenjem iščekuje najavljenu Komisijinu reviziju postojećeg zakonodavstva koje se odnosi na upućene radnike, a čiji je cilj suzbijanje socijalnog dampinga i osiguravanje da jednak rad bude nagrađen na jednak način u cijelom EU-u; |
| --- | --- |

21.

poziva nacionalna i regionalna tijela vlasti da u potpunosti primijene Direktivu o provedbi Direktive o upućivanju radnika; s nestrpljenjem iščekuje najavljenu Komisijinu reviziju postojećeg zakonodavstva koje se odnosi na upućene radnike, a čiji je cilj suzbijanje socijalnog dampinga i osiguravanje da jednak rad bude nagrađen na jednak način u cijelom EU-u;

| 22. | smatra da bi se daljnje rasprave na tom polju mogle temeljiti osobito na člancima 9. i 156. UFEU-a te da bi se radi poštovanja načela supsidijarnosti i proporcionalnosti trebale odvijati putem neobvezujućih mehanizama kao što je otvorena metoda koordinacije i u sklopu europskog semestra, u okviru kojeg se već pojavilo pitanje plaća; |
| --- | --- |

22.

smatra da bi se daljnje rasprave na tom polju mogle temeljiti osobito na člancima 9. i 156. UFEU-a te da bi se radi poštovanja načela supsidijarnosti i proporcionalnosti trebale odvijati putem neobvezujućih mehanizama kao što je otvorena metoda koordinacije i u sklopu europskog semestra, u okviru kojeg se već pojavilo pitanje plaća;

| 23. | nadalje tvrdi da se pravedne plaće kao gospodarski čimbenik također mogu razmatrati u okviru preporuka za pojedine države, koje već uključuju određivanje plaća na području tržišta rada, a bave se i ograničenjem plaća; |
| --- | --- |

23.

nadalje tvrdi da se pravedne plaće kao gospodarski čimbenik također mogu razmatrati u okviru preporuka za pojedine države, koje već uključuju određivanje plaća na području tržišta rada, a bave se i ograničenjem plaća;

| 24. | uviđa da minimalne plaće znatno variraju u različitim državama članicama EU-a koje ih primjenjuju. Naglašava da bi pravedne plaće koje već postoje i o kojima odlučuju države članice na temelju zakonodavstva ili putem kolektivnih pregovora, te u svakom slučaju u skladu sa svojim tradicijama i praksama, mogle pridonijeti ispunjavanju cilja strategije Europa 2020. da se 20 milijuna ljudi izbavi iz siromaštva i socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

24.

uviđa da minimalne plaće znatno variraju u različitim državama članicama EU-a koje ih primjenjuju. Naglašava da bi pravedne plaće koje već postoje i o kojima odlučuju države članice na temelju zakonodavstva ili putem kolektivnih pregovora, te u svakom slučaju u skladu sa svojim tradicijama i praksama, mogle pridonijeti ispunjavanju cilja strategije Europa 2020. da se 20 milijuna ljudi izbavi iz siromaštva i socijalne isključenosti;

| 25. | smatra da bi pravedne plaće mogle pomoći u borbi protiv neprihvatljivih razina nejednakosti u Europi koje predstavljaju opasnost po socijalnu koheziju, političko pitanje i rizik za budući potencijal rasta EU-a; |
| --- | --- |

25.

smatra da bi pravedne plaće mogle pomoći u borbi protiv neprihvatljivih razina nejednakosti u Europi koje predstavljaju opasnost po socijalnu koheziju, političko pitanje i rizik za budući potencijal rasta EU-a;

| 26. | naglašava da postoje primjeri dobrih praksi u državama članicama u kojima radnici s niskom plaćom čine samo mali udio u ukupnom broju zaposlenih. U tri države (Švedskoj, Danskoj i Italiji) ne postoji obvezujuća minimalna plaća ili kolektivni ugovori opće obvezujuće prirode; u tim zemljama određivanje plaće ipak dobro funkcionira na temelju tradicije i prakse (9); |
| --- | --- |

26.

naglašava da postoje primjeri dobrih praksi u državama članicama u kojima radnici s niskom plaćom čine samo mali udio u ukupnom broju zaposlenih. U tri države (Švedskoj, Danskoj i Italiji) ne postoji obvezujuća minimalna plaća ili kolektivni ugovori opće obvezujuće prirode; u tim zemljama određivanje plaće ipak dobro funkcionira na temelju tradicije i prakse (9);

Regionalna dimenzija

| 27. | potiče lokalne i regionalne vlasti u EU-u da kao poslodavci preuzmu vodstvo u naporima da svojim zaposlenicima osiguraju pravedne plaće te poziva na razmjenu najboljih praksi na razini EU-a; |
| --- | --- |

27.

potiče lokalne i regionalne vlasti u EU-u da kao poslodavci preuzmu vodstvo u naporima da svojim zaposlenicima osiguraju pravedne plaće te poziva na razmjenu najboljih praksi na razini EU-a;

| 28. | osim toga, pozdravlja činjenicu da se neke javne vlasti na lokalnoj i regionalnoj razini koriste svojim politikama nabave kako bi poticale odnosno zahtijevale od ugovaratelja da svojim zaposlenicima isplaćuju pravedne plaće. U tom kontekstu sa zadovoljstvom primjećuje da se u Direktivi 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi, koja će stupiti na snagu u travnju 2016., izričito navodi da se ne bi smjela spriječiti primjena uvjeta zapošljavanja koji su povoljniji za radnike (uvodna izjava 37.) te se propisuje da javni naručitelji ne smiju koristiti samo cijenu ili samo trošak kao jedini kriterij za dodjelu ugovora o javnoj nabavi (članak 67.). Nadalje, toplo pozdravlja presudu Suda Europske unije u predmetu C-115/14 (od 17. studenog 2015.), u kojoj se navodi da pravo EU-a ne isključuje mogućnost da se ponuditelj koji se ne želi obavezati da će osoblju platiti minimalnu plaću isključi iz postupka dodjele ugovora (10). |
| --- | --- |

28.

osim toga, pozdravlja činjenicu da se neke javne vlasti na lokalnoj i regionalnoj razini koriste svojim politikama nabave kako bi poticale odnosno zahtijevale od ugovaratelja da svojim zaposlenicima isplaćuju pravedne plaće. U tom kontekstu sa zadovoljstvom primjećuje da se u Direktivi 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi, koja će stupiti na snagu u travnju 2016., izričito navodi da se ne bi smjela spriječiti primjena uvjeta zapošljavanja koji su povoljniji za radnike (uvodna izjava 37.) te se propisuje da javni naručitelji ne smiju koristiti samo cijenu ili samo trošak kao jedini kriterij za dodjelu ugovora o javnoj nabavi (članak 67.). Nadalje, toplo pozdravlja presudu Suda Europske unije u predmetu C-115/14 (od 17. studenog 2015.), u kojoj se navodi da pravo EU-a ne isključuje mogućnost da se ponuditelj koji se ne želi obavezati da će osoblju platiti minimalnu plaću isključi iz postupka dodjele ugovora (10).

Bruxelles, 3. prosinca 2015.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  Posebno izvješće Eurobarometra o siromaštvu i socijalnoj isključenosti (2010).

1

(2)  Rezolucije Europskog parlamenta o: 1. ulozi minimalnog dohotka u borbi protiv siromaštva i promicanju uključivog društva u Europi, usvojena 20. listopada 2010. (2010/2039(INI)); i 2. Europskoj platformi protiv siromaštva i socijalne isključenosti, usvojena 15. studenog 2011. (2011/2052(INI)).

2

(3)  Rezolucija Europskog parlamenta o programu rada Europske komisije za 2016. (2015/2729(RSP)), točka 16.

3

(4)  COM(2014) 130 „Provjera napretka strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast”.

4

(5)  Studija Contours of a European Minimum Wage Policy („Pregled europske politike minimalne plaće”), Thorsten Schulten, Friedrich-Ebert-Stiftung, listopad 2014. http://epsu.org/IMG/pdf/Contours_of_a_Minimum_Wage_Policy_Schulten.pdf

5

Contours of a European Minimum Wage Policy

(6)  COM(2013)83 „Paket mjera EU-a za socijalno ulaganje”.

6

(7)  Izvješće Pay in Europe in the 21st century („Plaća u Europi u 21. stoljeću”), Christine Aumayr-Pintar i drugi, Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound), travanj 2014.

7

Pay in Europe in the 21st century

(8)  Predmet C-346/06 Dirk Rüffert protiv savezne zemlje Donje Saske.

8

(9)  Eurostat, Prikaz strukture naknada 2010., osim poduzeća s manje od 10 zaposlenika, vidjeti posebice sliku 5.34.

9

(10)  Odlučeno je da je zakonodavstvo regionalnog tijela države članice kojim se od ponuditelja i njihovih podizvoditelja traži da se obavežu plaćati minimalnu plaću osoblju koje obavlja usluge koje su predmet ugovora o javnoj nabavi u skladu s pravom EU-a.

10

---

| 10.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 51/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 51/25

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Uloga socijalne ekonomije u obnovi gospodarskog rasta i borbi protiv nezaposlenosti

(2016/C 051/05)

| Izvjestitelj: | Luís GOMES (PT/EPP), gradonačelnik Vile Real de Santo António |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Luís GOMES (PT/EPP), gradonačelnik Vile Real de Santo António

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA,

| 1. | smatra da socijalna ekonomija predstavlja ključni čimbenik u društvenom i gospodarskom razvoju Europske unije, obuhvaćajući dva milijuna poduzeća, uključujući udruge, zadruge i uzajamna društva. Socijalna ekonomija stvara 11 milijuna radnih mjesta, što predstavlja 6 % aktivnog stanovništva i 10 % svih poduzeća europskog poduzetničkog sektora; |
| --- | --- |

1.

smatra da socijalna ekonomija predstavlja ključni čimbenik u društvenom i gospodarskom razvoju Europske unije, obuhvaćajući dva milijuna poduzeća, uključujući udruge, zadruge i uzajamna društva. Socijalna ekonomija stvara 11 milijuna radnih mjesta, što predstavlja 6 % aktivnog stanovništva i 10 % svih poduzeća europskog poduzetničkog sektora;

| 2. | ističe da su institucije i subjekti socijalne ekonomije pokazali otpornost tijekom krize te na taj način, iako uz znatne poteškoće, doprinijeli većem blagostanju građana i očuvanju radnih mjesta, čak i kad druge organizacije i poduzeća nisu u tome uspjeli. To se obilježje posebno ističe u pogledu uključivanja osoba koje se suočavaju s posebnim teškoćama pri ulasku na tržište rada ili ponovnom uključivanju u njega; |
| --- | --- |

2.

ističe da su institucije i subjekti socijalne ekonomije pokazali otpornost tijekom krize te na taj način, iako uz znatne poteškoće, doprinijeli većem blagostanju građana i očuvanju radnih mjesta, čak i kad druge organizacije i poduzeća nisu u tome uspjeli. To se obilježje posebno ističe u pogledu uključivanja osoba koje se suočavaju s posebnim teškoćama pri ulasku na tržište rada ili ponovnom uključivanju u njega;

| 3. | smatra da se u mjerama nastavnim na Komunikaciju o jačanju socijalne dimenzije EMU-a, koju je Komisija usvojila 2012. godine, kao i na Paket mjera za socijalno ulaganje, usvojen 2013. godine, mora više uzeti u obzir doprinos socijalne ekonomije postizanju socijalnih ciljeva strategije Europa 2020.; također smatra da ulaganja u socijalnu ekonomiju trebaju imati svoje mjesto ne samo u Europskom fondu za strateška ulaganja, već i u Europskom socijalnom fondu i drugim fondovima EU-a jer često doprinose otvaranju kvalitetnih radnih mjesta za europske građane; |
| --- | --- |

3.

smatra da se u mjerama nastavnim na Komunikaciju o jačanju socijalne dimenzije EMU-a, koju je Komisija usvojila 2012. godine, kao i na Paket mjera za socijalno ulaganje, usvojen 2013. godine, mora više uzeti u obzir doprinos socijalne ekonomije postizanju socijalnih ciljeva strategije Europa 2020.; također smatra da ulaganja u socijalnu ekonomiju trebaju imati svoje mjesto ne samo u Europskom fondu za strateška ulaganja, već i u Europskom socijalnom fondu i drugim fondovima EU-a jer često doprinose otvaranju kvalitetnih radnih mjesta za europske građane;

| 4. | ističe da, s obzirom na svoju utemeljenost na suradnji i građanskom angažmanu pojedinaca koji tvore zajednice, inicijative socijalne ekonomije pridonose jačanju socijalne, gospodarske i teritorijalne kohezije, kao i povećanju razine povjerenja u cijelom EU-u, zahvaljujući angažmanu na svom matičnom području i povezanosti s njime, zbog čega tim inicijativama prijeti manja opasnost od preseljenja poslovanja te stoga svojim radnicima pružaju veću sigurnost, što su neki od elemenata njihova društveno odgovornog poslovanja; |
| --- | --- |

4.

ističe da, s obzirom na svoju utemeljenost na suradnji i građanskom angažmanu pojedinaca koji tvore zajednice, inicijative socijalne ekonomije pridonose jačanju socijalne, gospodarske i teritorijalne kohezije, kao i povećanju razine povjerenja u cijelom EU-u, zahvaljujući angažmanu na svom matičnom području i povezanosti s njime, zbog čega tim inicijativama prijeti manja opasnost od preseljenja poslovanja te stoga svojim radnicima pružaju veću sigurnost, što su neki od elemenata njihova društveno odgovornog poslovanja;

| 5. | pozdravlja važnost koja se pridaje socijalnoj ekonomiji u zakonodavstvu EU-a, npr. Uredbi (EU) br. 1304/2013 o Europskom socijalnom fondu, Uredbi (EU) br. 1301/2013 o Europskom fondu za regionalni razvoj ili Uredbi (EU) br. 1296/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o Programu Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije i izmjeni Odluke br. 283/2010/EU o uspostavi Europskog mikrofinancijskog instrumenta za zapošljavanje i socijalnu uključenost – Progress. Također pozdravlja nove odredbe za programsko razdoblje ESIF-a 2014.–2020. kojima se socijalno poduzetništvo ubraja u potencijalne investicijske prioritete ESF-a i EFRR-a, jača partnerski pristup i pružaju mogućnosti za promicanje inicijativa utemeljenih na partnerstvu između socijalne ekonomije te lokalnih i regionalnih vlasti upotrebom instrumenata kao što je lokalni razvoj pod vodstvom zajednice; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja važnost koja se pridaje socijalnoj ekonomiji u zakonodavstvu EU-a, npr. Uredbi (EU) br. 1304/2013 o Europskom socijalnom fondu, Uredbi (EU) br. 1301/2013 o Europskom fondu za regionalni razvoj ili Uredbi (EU) br. 1296/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o Programu Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije i izmjeni Odluke br. 283/2010/EU o uspostavi Europskog mikrofinancijskog instrumenta za zapošljavanje i socijalnu uključenost – Progress. Također pozdravlja nove odredbe za programsko razdoblje ESIF-a 2014.–2020. kojima se socijalno poduzetništvo ubraja u potencijalne investicijske prioritete ESF-a i EFRR-a, jača partnerski pristup i pružaju mogućnosti za promicanje inicijativa utemeljenih na partnerstvu između socijalne ekonomije te lokalnih i regionalnih vlasti upotrebom instrumenata kao što je lokalni razvoj pod vodstvom zajednice;

| 6. | podsjeća da organizacije socijalne ekonomije potiču sudjelovanje te solidarnost i poduzetnički duh svih građana, između ostaloga i onih koje gospodarski sustav gura na margine. Time se pridonosi pokretanju gospodarske aktivnosti koja donosi dodanu vrijednost i isplativost u slučaju poduzeća socijalne ekonomije, čak i u gospodarski slabijim sektorima; |
| --- | --- |

6.

podsjeća da organizacije socijalne ekonomije potiču sudjelovanje te solidarnost i poduzetnički duh svih građana, između ostaloga i onih koje gospodarski sustav gura na margine. Time se pridonosi pokretanju gospodarske aktivnosti koja donosi dodanu vrijednost i isplativost u slučaju poduzeća socijalne ekonomije, čak i u gospodarski slabijim sektorima;

| 7. | ističe važnost poticanja građanskog sudjelovanja, kao i postupaka zajedničkog stvaranja na socijalnom području s pomoću dinamičnih partnerstava između javnog sektora, brojnih institucija socijalne ekonomije i privatnog sektora, posebice dijela privatnog sektora koji se odnosi na „socijalna poduzeća”, uz istodobno zauzimanje pristupa usmjerenog na društveno inovativne mjere i politike; |
| --- | --- |

7.

ističe važnost poticanja građanskog sudjelovanja, kao i postupaka zajedničkog stvaranja na socijalnom području s pomoću dinamičnih partnerstava između javnog sektora, brojnih institucija socijalne ekonomije i privatnog sektora, posebice dijela privatnog sektora koji se odnosi na „socijalna poduzeća”, uz istodobno zauzimanje pristupa usmjerenog na društveno inovativne mjere i politike;

| 8. | naglašava da javnost u nedovoljnoj mjeri prepoznaje poduzetničke kapacitete na području socijalne ekonomije – to je, između ostalog, posljedica nepostojanja kontakata među dionicima iz različitih regija i zemalja. Stoga su od presudne važnosti razmjena najboljih praksi, sklapanje partnerstava i uspostava sustava poticaja i financiranja u cilju promicanja poslovnih vještina, socijalnih inovacija i socijalnih ulaganja. To su preduvjeti veće privlačnosti i većeg uvažavanja socijalne ekonomije; |
| --- | --- |

8.

naglašava da javnost u nedovoljnoj mjeri prepoznaje poduzetničke kapacitete na području socijalne ekonomije – to je, između ostalog, posljedica nepostojanja kontakata među dionicima iz različitih regija i zemalja. Stoga su od presudne važnosti razmjena najboljih praksi, sklapanje partnerstava i uspostava sustava poticaja i financiranja u cilju promicanja poslovnih vještina, socijalnih inovacija i socijalnih ulaganja. To su preduvjeti veće privlačnosti i većeg uvažavanja socijalne ekonomije;

| 9. | predlaže pridavanje veće važnosti istraživanju na području socijalne ekonomije u Europi, pri čemu se treba zalagati za izradu i širenje općih programa osposobljavanja na području socijalne ekonomije namijenjenih široj javnosti i posebice učenicima te specijaliziranih programa namijenjenih dionicima socijalne ekonomije i nezaposlenima, uz razvoj partnerstava između organizacija socijalne ekonomije, obrazovnih ustanova, ustanova za osposobljavanje te regionalnih i lokalnih vlasti; |
| --- | --- |

9.

predlaže pridavanje veće važnosti istraživanju na području socijalne ekonomije u Europi, pri čemu se treba zalagati za izradu i širenje općih programa osposobljavanja na području socijalne ekonomije namijenjenih široj javnosti i posebice učenicima te specijaliziranih programa namijenjenih dionicima socijalne ekonomije i nezaposlenima, uz razvoj partnerstava između organizacija socijalne ekonomije, obrazovnih ustanova, ustanova za osposobljavanje te regionalnih i lokalnih vlasti;

| 10. | podsjeća da regionalne i lokalne vlasti, države članice i EU moraju poticati partnerstvo i potporu razvoju novih instrumenata i novih mogućnosti socijalne podrške koje se neprestano otvaraju zbog napretka informacijskih i komunikacijskih tehnologija, uz unapređenje kvalitete i dostupnosti pruženih usluga, racionalizaciju troškova i doprinos stvaranju pozitivne slike o socijalnoj ekonomiji u široj javnosti; |
| --- | --- |

10.

podsjeća da regionalne i lokalne vlasti, države članice i EU moraju poticati partnerstvo i potporu razvoju novih instrumenata i novih mogućnosti socijalne podrške koje se neprestano otvaraju zbog napretka informacijskih i komunikacijskih tehnologija, uz unapređenje kvalitete i dostupnosti pruženih usluga, racionalizaciju troškova i doprinos stvaranju pozitivne slike o socijalnoj ekonomiji u široj javnosti;

| 11. | potiče države članice da poduzmu mjere za olakšavanje rada poduzećima socijalne ekonomije jer ona zapošljavanjem skupina koje se smatraju marginaliziranima igraju važnu ulogu u rješavanju problema kao što su nezaposlenost i socijalna isključenost; |
| --- | --- |

11.

potiče države članice da poduzmu mjere za olakšavanje rada poduzećima socijalne ekonomije jer ona zapošljavanjem skupina koje se smatraju marginaliziranima igraju važnu ulogu u rješavanju problema kao što su nezaposlenost i socijalna isključenost;

| 12. | poziva Europsku komisiju da predstavi pravni okvir koji bi obuhvaćao skup zajedničkih definicija koje se odnose na različite europske oblike socijalne ekonomije poput zadruga, zaklada, uzajamnih društava i udruga kako bi se poduzećima socijalne ekonomije omogućilo da posluju na sigurnoj pravnoj osnovi i na taj način iskoriste prednosti unutarnjeg tržišta i slobodnog kretanja. Taj bi dokument trebao uključivati skup zajedničkih definicija. Te bi definicije mogle biti osnova za oblikovanje programa EU-a za partnerstvo s tim organizacijama kako bi se potpora mogla prilagoditi potrebama svih vrsta organizacija u cilju jačanja njihove uloge u promicanju zapošljavanja i poticanju lokalnog i regionalnog poduzetništva; |
| --- | --- |

12.

poziva Europsku komisiju da predstavi pravni okvir koji bi obuhvaćao skup zajedničkih definicija koje se odnose na različite europske oblike socijalne ekonomije poput zadruga, zaklada, uzajamnih društava i udruga kako bi se poduzećima socijalne ekonomije omogućilo da posluju na sigurnoj pravnoj osnovi i na taj način iskoriste prednosti unutarnjeg tržišta i slobodnog kretanja. Taj bi dokument trebao uključivati skup zajedničkih definicija. Te bi definicije mogle biti osnova za oblikovanje programa EU-a za partnerstvo s tim organizacijama kako bi se potpora mogla prilagoditi potrebama svih vrsta organizacija u cilju jačanja njihove uloge u promicanju zapošljavanja i poticanju lokalnog i regionalnog poduzetništva;

| 13. | napominje da je pozitivna uloga institucija i subjekata socijalne ekonomije u borbi protiv nezaposlenosti i promicanju uključivog i održivog rasta posebice važna u regijama koje obilježavaju iseljavanje, naglo starenje stanovništva, manjak proizvodne dinamike i niska razina poduzetništva, posebice u ruralnim područjima. Na tim se područjima važnost socijalne ekonomije ne ogleda samo u zadovoljavanju lokalne potražnje za robom i uslugama socijalne prirode s obzirom na to da organizacije socijalne ekonomije predstavljaju malobrojne subjekte koji su udruživanjem dobrih namjera u stanju promicati poduzetnički duh i zadržati ili privući gospodarske subjekte koji mogu donijeti vrijednost endogenim resursima tih teritorija; |
| --- | --- |

13.

napominje da je pozitivna uloga institucija i subjekata socijalne ekonomije u borbi protiv nezaposlenosti i promicanju uključivog i održivog rasta posebice važna u regijama koje obilježavaju iseljavanje, naglo starenje stanovništva, manjak proizvodne dinamike i niska razina poduzetništva, posebice u ruralnim područjima. Na tim se područjima važnost socijalne ekonomije ne ogleda samo u zadovoljavanju lokalne potražnje za robom i uslugama socijalne prirode s obzirom na to da organizacije socijalne ekonomije predstavljaju malobrojne subjekte koji su udruživanjem dobrih namjera u stanju promicati poduzetnički duh i zadržati ili privući gospodarske subjekte koji mogu donijeti vrijednost endogenim resursima tih teritorija;

| 14. | preporučuje promicanje suradnje između socijalne ekonomije i strukovnog obrazovanja na svim područjima te podupiranje razvoja školskih i studentskih zadruga kako bi se povećale mogućnosti zapošljavanja mladih i doprinijelo sprečavanju njihove nezaposlenosti. Imajući to u vidu, Odbor podržava i integraciju školskih i studentskih zadruga kao sudionika socijalne ekonomije te predlaže Europskoj komisiji i različitim državama članicama da zajedno rade na uključivanju zadrugarstva i socijalne ekonomije u poduzetničko obrazovanje u okviru državnih kurikuluma i nastavnih planova i programa u školama i ustanovama visokog obrazovanja; |
| --- | --- |

14.

preporučuje promicanje suradnje između socijalne ekonomije i strukovnog obrazovanja na svim područjima te podupiranje razvoja školskih i studentskih zadruga kako bi se povećale mogućnosti zapošljavanja mladih i doprinijelo sprečavanju njihove nezaposlenosti. Imajući to u vidu, Odbor podržava i integraciju školskih i studentskih zadruga kao sudionika socijalne ekonomije te predlaže Europskoj komisiji i različitim državama članicama da zajedno rade na uključivanju zadrugarstva i socijalne ekonomije u poduzetničko obrazovanje u okviru državnih kurikuluma i nastavnih planova i programa u školama i ustanovama visokog obrazovanja;

| 15. | smatra da je, kad god je to moguće i svim mogućim sredstvima, potrebno povećati potpore država i EU-a partnerstvima koja uključuju organizacije socijalne ekonomije u slabo naseljenim regijama, regijama s iznimno visokim pokazateljima nezaposlenosti i niskim stopama zapošljavanja osjetljivih društvenih skupina, regijama obilježenima siromaštvom i socijalnom isključenošću, kao i regijama od osobitog ekološkog značaja, u cilju promicanja njihove posebne uloge u stvaranju i zadržavanju vrijednosti u takvim regijama; |
| --- | --- |

15.

smatra da je, kad god je to moguće i svim mogućim sredstvima, potrebno povećati potpore država i EU-a partnerstvima koja uključuju organizacije socijalne ekonomije u slabo naseljenim regijama, regijama s iznimno visokim pokazateljima nezaposlenosti i niskim stopama zapošljavanja osjetljivih društvenih skupina, regijama obilježenima siromaštvom i socijalnom isključenošću, kao i regijama od osobitog ekološkog značaja, u cilju promicanja njihove posebne uloge u stvaranju i zadržavanju vrijednosti u takvim regijama;

| 16. | poziva Komisiju na fleksibilnost u primjeni propisa o državnim potporama za organizacije socijalne ekonomije, kao i na davanje podrške lokalnim i regionalnim tijelima vlasti pri razumijevanju i razmjernoj primjeni tih propisa te, kad je to moguće, na povećanje potpora koje države članice ili njihove lokalne i regionalne vlasti te EU dodjeljuju partnerstvima koja uključuju organizacije socijalne ekonomije; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju na fleksibilnost u primjeni propisa o državnim potporama za organizacije socijalne ekonomije, kao i na davanje podrške lokalnim i regionalnim tijelima vlasti pri razumijevanju i razmjernoj primjeni tih propisa te, kad je to moguće, na povećanje potpora koje države članice ili njihove lokalne i regionalne vlasti te EU dodjeljuju partnerstvima koja uključuju organizacije socijalne ekonomije;

| 17. | pozdravlja nedavno usvajanje direktiva o javnoj nabavi i dodjeli ugovora o koncesiji (direktive br. 2014/24/EU, 2014/25/EU i 2014/23/EU), koje sadrže odredbe i socijalne kriterije između ostalog za promicanje socijalne uključenosti i socijalnih inovacija; poziva države članice da u tekućoj fazi prijenosa direktiva u nacionalno zakonodavstvo javnim naručiteljima omoguće da u potpunosti iskoriste posebne odredbe o rezerviranim tržištima i pojednostavljenim postupcima koje su utvrđene radi jačanja uloge dionika socijalne ekonomije kako na nacionalnoj tako i na regionalnoj ili lokalnoj razini. Štoviše, poziva institucije EU-a da prate provedbu tih pravila na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te da nastave s raspravom o njihovu poboljšanju; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja nedavno usvajanje direktiva o javnoj nabavi i dodjeli ugovora o koncesiji (direktive br. 2014/24/EU, 2014/25/EU i 2014/23/EU), koje sadrže odredbe i socijalne kriterije između ostalog za promicanje socijalne uključenosti i socijalnih inovacija; poziva države članice da u tekućoj fazi prijenosa direktiva u nacionalno zakonodavstvo javnim naručiteljima omoguće da u potpunosti iskoriste posebne odredbe o rezerviranim tržištima i pojednostavljenim postupcima koje su utvrđene radi jačanja uloge dionika socijalne ekonomije kako na nacionalnoj tako i na regionalnoj ili lokalnoj razini. Štoviše, poziva institucije EU-a da prate provedbu tih pravila na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te da nastave s raspravom o njihovu poboljšanju;

| 18. | smatra da socijalna ekonomija može biti prikladan i vrlo učinkovit instrument za borbu protiv sive ekonomije i stvaranje gospodarske i društvene dodane vrijednosti; |
| --- | --- |

18.

smatra da socijalna ekonomija može biti prikladan i vrlo učinkovit instrument za borbu protiv sive ekonomije i stvaranje gospodarske i društvene dodane vrijednosti;

| 19. | smatra da je od ključne važnosti osloboditi potencijal socijalne ekonomije poboljšanjem pristupa dionika socijalne ekonomije različitim oblicima financiranja, poput europskih fondova, rizičnog kapitala, mikrokredita i skupnog financiranja (crowdfunding), kao i mobilizacijom dovoljnih financijskih sredstava na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te na razini EU-a, pri čemu treba uskladiti nužnu razinu gospodarskih/financijskih uvjeta s općeprihvaćenim javnim interesom rada koji te organizacije obavljaju na terenu; |
| --- | --- |

19.

smatra da je od ključne važnosti osloboditi potencijal socijalne ekonomije poboljšanjem pristupa dionika socijalne ekonomije različitim oblicima financiranja, poput europskih fondova, rizičnog kapitala, mikrokredita i skupnog financiranja (crowdfunding), kao i mobilizacijom dovoljnih financijskih sredstava na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te na razini EU-a, pri čemu treba uskladiti nužnu razinu gospodarskih/financijskih uvjeta s općeprihvaćenim javnim interesom rada koji te organizacije obavljaju na terenu;

| 20. | izražava žaljenje zbog činjenice da se u strategiji Komisije za jedinstveno digitalno tržište ne spominje socijalna ekonomija i da se samo letimično osvrće na nekomercijalnu ekonomiju dijeljenja, koja ima vrlo velik socijalni potencijal; |
| --- | --- |

20.

izražava žaljenje zbog činjenice da se u strategiji Komisije za jedinstveno digitalno tržište ne spominje socijalna ekonomija i da se samo letimično osvrće na nekomercijalnu ekonomiju dijeljenja, koja ima vrlo velik socijalni potencijal;

| 21. | ističe nužnost poticanja kulture naknadnog praćenja u organizacijama socijalne ekonomije, uz unapređenje njihovih kapaciteta za mjerenje gospodarskih i socijalnih dimenzija vlastitog djelovanja te izvještavanje o njima, kao i uz razvoj metodologija i pokazatelja koji će biti u skladu s njihovim obilježjima i posebnostima. Iskustva s naknadnim praćenjem trebala bi se na različite načine razmjenjivati i učiniti dostupnima; |
| --- | --- |

21.

ističe nužnost poticanja kulture naknadnog praćenja u organizacijama socijalne ekonomije, uz unapređenje njihovih kapaciteta za mjerenje gospodarskih i socijalnih dimenzija vlastitog djelovanja te izvještavanje o njima, kao i uz razvoj metodologija i pokazatelja koji će biti u skladu s njihovim obilježjima i posebnostima. Iskustva s naknadnim praćenjem trebala bi se na različite načine razmjenjivati i učiniti dostupnima;

| 22. | pozdravlja to što će Europska komisija uspostaviti višejezičnu digitalnu platformu – „europsku platformu za socijalne inovacije” za poticanje razmjene informacija na području socijalnih inovacija, ali smatra da jedan dio te platforme mora biti posvećen socijalnoj ekonomiji; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja to što će Europska komisija uspostaviti višejezičnu digitalnu platformu – „europsku platformu za socijalne inovacije” za poticanje razmjene informacija na području socijalnih inovacija, ali smatra da jedan dio te platforme mora biti posvećen socijalnoj ekonomiji;

| 23. | predlaže Europskoj komisiji da osnuje odjel koji će se posebno baviti socijalnom ekonomijom jer se u sadašnjoj situaciji odluka o spajanju odjela unutar Glavne uprave GROW u svrhu osnivanja odjela „Clusters, social economy and entrepreneurship” (Klasteri, socijalna ekonomija i poduzetništvo) ne čini primjerenom u odnosu na područje primjene i stvarno stanje socijalne ekonomije; |
| --- | --- |

23.

predlaže Europskoj komisiji da osnuje odjel koji će se posebno baviti socijalnom ekonomijom jer se u sadašnjoj situaciji odluka o spajanju odjela unutar Glavne uprave GROW u svrhu osnivanja odjela „Clusters, social economy and entrepreneurship” (Klasteri, socijalna ekonomija i poduzetništvo) ne čini primjerenom u odnosu na područje primjene i stvarno stanje socijalne ekonomije;

| 24. | potiče institucije EU-a, države članice te lokalne i regionalne vlasti da sagledaju situaciju i potaknu širenje postojećih primjera novih oblika dijaloga, zajedničkog oblikovanja politika i njihove zajedničke provedbe putem partnerstava sastavljenih od lokalnih i regionalnih vlada, aktera socijalne ekonomije i drugih aktera; |
| --- | --- |

24.

potiče institucije EU-a, države članice te lokalne i regionalne vlasti da sagledaju situaciju i potaknu širenje postojećih primjera novih oblika dijaloga, zajedničkog oblikovanja politika i njihove zajedničke provedbe putem partnerstava sastavljenih od lokalnih i regionalnih vlada, aktera socijalne ekonomije i drugih aktera;

| 25. | smatra da je zbog izrazito lokalne (ili teritorijalne) prirode djelovanja većine organizacija socijalne ekonomije preporučljivo da EU i različite države članice promiču i potiču veću ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u oblikovanju programa i politika socijalne ekonomije, kao i u njihovu povezivanju s različitim javnim politikama, kako bi se omogućilo ostvarivanje postavljenih ciljeva; |
| --- | --- |

25.

smatra da je zbog izrazito lokalne (ili teritorijalne) prirode djelovanja većine organizacija socijalne ekonomije preporučljivo da EU i različite države članice promiču i potiču veću ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u oblikovanju programa i politika socijalne ekonomije, kao i u njihovu povezivanju s različitim javnim politikama, kako bi se omogućilo ostvarivanje postavljenih ciljeva;

| 26. | preporučuje Europskoj komisiji da državama članicama koje to još nisu učinile predloži da u najkraćem mogućem roku stvore i usvoje pravni okvir potreban za funkcioniranje i razvoj socijalne ekonomije nakon što se za taj sektor utvrdi jasna strategija. |
| --- | --- |

26.

preporučuje Europskoj komisiji da državama članicama koje to još nisu učinile predloži da u najkraćem mogućem roku stvore i usvoje pravni okvir potreban za funkcioniranje i razvoj socijalne ekonomije nakon što se za taj sektor utvrdi jasna strategija.

Bruxelles, 3. prosinca 2015.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

| 10.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 51/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 51/28

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Lokalna i regionalna dimenzija ekonomije dijeljenja

(2016/C 051/06)

| Izvjestiteljica: | Benedetta BRIGHENTI (IT/PES), zamjenica gradonačelnika Općine Castelnuovo Rangone, pokrajina Modena |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Benedetta BRIGHENTI (IT/PES), zamjenica gradonačelnika Općine Castelnuovo Rangone, pokrajina Modena

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | smatra da se ekonomija dijeljenja razvija na novim ili oživljenim društvenim obrascima koji imaju važne poslovne, pravne i institucionalne implikacije, a to su društvene prakse dijeljenja, kolaborativnog rada i suradnje. Zbog svoje inovativne i dinamične prirode taj se pojam ne može u potpunosti definirati, no obuhvaća pojave sa sljedećim obilježjima:






  i. | njegovi glavni subjekti ne djeluju na isti način na koji se u klasičnim ekonomskim modelima obično pretpostavlja da će djelovati (tj. nisu takozvani homo oeconomicus); to ne znači da ne mogu biti racionalni i svjesno postupati kako bi postigli svoje ciljeve; |
| --- | --- | --- |

1.

smatra da se ekonomija dijeljenja razvija na novim ili oživljenim društvenim obrascima koji imaju važne poslovne, pravne i institucionalne implikacije, a to su društvene prakse dijeljenja, kolaborativnog rada i suradnje. Zbog svoje inovativne i dinamične prirode taj se pojam ne može u potpunosti definirati, no obuhvaća pojave sa sljedećim obilježjima:

i.

njegovi glavni subjekti ne djeluju na isti način na koji se u klasičnim ekonomskim modelima obično pretpostavlja da će djelovati (tj. nisu takozvani homo oeconomicus); to ne znači da ne mogu biti racionalni i svjesno postupati kako bi postigli svoje ciljeve;

| ii. | ekonomija dijeljenja koristi se pristupom platforme pri čemu odnosi, ugled, društveno povjerenje i drugi negospodarski motivi u okviru zajednice postaju glavni pokretači; |
| --- | --- |

ii.

ekonomija dijeljenja koristi se pristupom platforme pri čemu odnosi, ugled, društveno povjerenje i drugi negospodarski motivi u okviru zajednice postaju glavni pokretači;

| iii. | ekonomija dijeljenja intenzivno se koristi digitalnom tehnologijom i prikupljanjem podataka. Podaci postaju osnovna sirovina. Fiksni troškovi uglavnom su eksternalizirani; |
| --- | --- |

iii.

ekonomija dijeljenja intenzivno se koristi digitalnom tehnologijom i prikupljanjem podataka. Podaci postaju osnovna sirovina. Fiksni troškovi uglavnom su eksternalizirani;

| iv. | u manjim, lokalnim razmjerima, inicijative ekonomije dijeljenja mogu biti ograničene na zajedničko korištenje fizičkih dobara (npr. zajedničkog radnog prostora, gradskog javnog prostora itd.) i upravljanje njima, ili na nove oblike sustava uzajamne socijalne zaštite ili zaštite na razini ulice ili zgrade; |
| --- | --- |

iv.

u manjim, lokalnim razmjerima, inicijative ekonomije dijeljenja mogu biti ograničene na zajedničko korištenje fizičkih dobara (npr. zajedničkog radnog prostora, gradskog javnog prostora itd.) i upravljanje njima, ili na nove oblike sustava uzajamne socijalne zaštite ili zaštite na razini ulice ili zgrade;

| v. | ekonomija dijeljenja može biti organizirana prema modelima utemeljenim kako na tržišnim, tako i na socijalnim kriterijima; |
| --- | --- |

v.

ekonomija dijeljenja može biti organizirana prema modelima utemeljenim kako na tržišnim, tako i na socijalnim kriterijima;

| 2. | primjećuje u tom kontekstu da Europska komisija koristi izraz „kolaborativna ekonomija (ekonomija suradnje)” umjesto „ekonomija dijeljenja” te da je u nedavnoj Komunikaciji o poboljšanju jedinstvenog tržišta (1) prvi put pokušala definirati taj koncept na sljedeći način: „ekonomija suradnje, složen ekosustav koji se sastoji od usluga na zahtjev i privremene upotrebe dobara na temelju razmjene putem internetskih platformi, ubrzano se razvija. Ekonomijom suradnje potrošačima se omogućuju veći izbor i niže cijene, a inovativnim novoosnovanim poduzećima i postojećim europskim trgovačkim društvima otvaraju se mogućnosti za rast u matičnim zemljama i u inozemstvu. Osim toga, povećava se zaposlenost, a zaposleni profitiraju od veće fleksibilnosti jer mogu odlučiti da se bave nekvalificiranim mikroposlovima ili izabrati da budu poduzetnici na pola radnog vremena. Resursi se mogu upotrebljavati učinkovitije i tako povećati produktivnost i održivost.” Međutim, OR smatra da je ova definicija usredotočena na komercijalne i potrošačke aspekte ekonomije dijeljenja (ili kolaborativne ekonomije) te da zanemaruje nekomercijalni pristup i pristup koji se temelji na javnim dobrima. Stoga poziva Europsku komisiju da provede dodatne analize i zatim definira različite oblike ekonomije dijeljenja (koja dijelom pripada u socijalnu ekonomiju); |
| --- | --- |

2.

primjećuje u tom kontekstu da Europska komisija koristi izraz „kolaborativna ekonomija (ekonomija suradnje)” umjesto „ekonomija dijeljenja” te da je u nedavnoj Komunikaciji o poboljšanju jedinstvenog tržišta (1) prvi put pokušala definirati taj koncept na sljedeći način: „ekonomija suradnje, složen ekosustav koji se sastoji od usluga na zahtjev i privremene upotrebe dobara na temelju razmjene putem internetskih platformi, ubrzano se razvija. Ekonomijom suradnje potrošačima se omogućuju veći izbor i niže cijene, a inovativnim novoosnovanim poduzećima i postojećim europskim trgovačkim društvima otvaraju se mogućnosti za rast u matičnim zemljama i u inozemstvu. Osim toga, povećava se zaposlenost, a zaposleni profitiraju od veće fleksibilnosti jer mogu odlučiti da se bave nekvalificiranim mikroposlovima ili izabrati da budu poduzetnici na pola radnog vremena. Resursi se mogu upotrebljavati učinkovitije i tako povećati produktivnost i održivost.” Međutim, OR smatra da je ova definicija usredotočena na komercijalne i potrošačke aspekte ekonomije dijeljenja (ili kolaborativne ekonomije) te da zanemaruje nekomercijalni pristup i pristup koji se temelji na javnim dobrima. Stoga poziva Europsku komisiju da provede dodatne analize i zatim definira različite oblike ekonomije dijeljenja (koja dijelom pripada u socijalnu ekonomiju);

Ekonomija dijeljenja kao promjena obrasca

| 3. | ističe da mnogi smatraju kako glavni subjekt ekonomije dijeljenja više nije potrošač koji želi nešto posjedovati ili kupiti uslugu, već građanin, običan čovjek, korisnik, tvorac, proizvođač, stvaratelj, dizajner, suradnik, digitalni obrtnik, gradski poljoprivrednik koji želi imati pristup usluzi ili dobru koje je potrebno za zadovoljavanje nekih od njegovih potreba; |
| --- | --- |

3.

ističe da mnogi smatraju kako glavni subjekt ekonomije dijeljenja više nije potrošač koji želi nešto posjedovati ili kupiti uslugu, već građanin, običan čovjek, korisnik, tvorac, proizvođač, stvaratelj, dizajner, suradnik, digitalni obrtnik, gradski poljoprivrednik koji želi imati pristup usluzi ili dobru koje je potrebno za zadovoljavanje nekih od njegovih potreba;

| 4. | no, naglašava da mnogi tvrde da je subjekt ekonomije dijeljenja često osoba koja je spremna raditi i brinuti se o javnom dobru, materijalnom ili nematerijalnom resursu kojem je pristup slobodan, upravljati njime, proizvesti i regenerirati ga bez posredovanja javnog ili privatnog posrednika na kolegijalnoj, neposrednoj razini i u malim razmjerima. Stoga u ekonomiji dijeljenja subjekt nije samo gospodarski subjekt. On može biti društveni, osobni ili građanski subjekt za kojeg su tradicionalni ekonomski motivi od manje važnosti ili potpuno nevažni. Ekonomija dijeljenja ne odvija se nužno u okvirima gospodarstva u užem smislu te riječi, već u okviru društvenih zajednica i mreža suradnje koje pokreću nove gospodarske projekte ili imaju određenu ulogu u odnosu na postojeće gospodarske aktivnosti; |
| --- | --- |

4.

no, naglašava da mnogi tvrde da je subjekt ekonomije dijeljenja često osoba koja je spremna raditi i brinuti se o javnom dobru, materijalnom ili nematerijalnom resursu kojem je pristup slobodan, upravljati njime, proizvesti i regenerirati ga bez posredovanja javnog ili privatnog posrednika na kolegijalnoj, neposrednoj razini i u malim razmjerima. Stoga u ekonomiji dijeljenja subjekt nije samo gospodarski subjekt. On može biti društveni, osobni ili građanski subjekt za kojeg su tradicionalni ekonomski motivi od manje važnosti ili potpuno nevažni. Ekonomija dijeljenja ne odvija se nužno u okvirima gospodarstva u užem smislu te riječi, već u okviru društvenih zajednica i mreža suradnje koje pokreću nove gospodarske projekte ili imaju određenu ulogu u odnosu na postojeće gospodarske aktivnosti;

| 5. | ističe da se čini da ekonomija dijeljenja također dovodi u pitanje tradicionalne makroekonomske modele i njihovo jasno razlikovanje potrošača od proizvođača; |
| --- | --- |

5.

ističe da se čini da ekonomija dijeljenja također dovodi u pitanje tradicionalne makroekonomske modele i njihovo jasno razlikovanje potrošača od proizvođača;

| 6. | vjeruje da bi ekonomija dijeljenja mogla uroditi novim gospodarskim identitetom prema kojem bi osoba koja ne želi djelovati sama, umjesto da nastoji u najvećoj mogućoj mjeri povećati svoju materijalnu korist, povezala svoje ekonomsko ponašanje s obvezama prema zajednici, djelovala na javnoj (socijalnoj, gospodarskoj, političkoj) sceni i uspostavila odnos s drugima kako bi se brinula o općem, zajedničkom interesu (tj. takozvanom mulier activa) (2); |
| --- | --- |

6.

vjeruje da bi ekonomija dijeljenja mogla uroditi novim gospodarskim identitetom prema kojem bi osoba koja ne želi djelovati sama, umjesto da nastoji u najvećoj mogućoj mjeri povećati svoju materijalnu korist, povezala svoje ekonomsko ponašanje s obvezama prema zajednici, djelovala na javnoj (socijalnoj, gospodarskoj, političkoj) sceni i uspostavila odnos s drugima kako bi se brinula o općem, zajedničkom interesu (tj. takozvanom mulier activa) (2);

| 7. | ističe potrebu da se utvrde razlike između različitih oblika ekonomije dijeljenja. U svim oblicima postoji isti društveni obrazac – dijeljenje, kolaborativni rad, suradnja, no, oni su ipak međusobno vrlo različiti. Potrebno je pojasniti koji oblici ekonomije dijeljenja na neki način zadržavaju društvenu i ekonomsku dinamiku prethodnog gospodarskog modela te na svaki od njih primijeniti drugačiji pravni sustav. Razlučivanje profitnih od neprofitnih djelatnosti i razlikovanje vrsta poduzeća ili udruga koje se bave projektima ekonomije dijeljenja, kao i utjecaj na prekograničnu trgovinu s obzirom na zakonodavstvo EU-a, mogu predstavljati bitne kriterije za određivanje razlika između različitih oblika ekonomije dijeljenja i za pružanje prilagođenih regulatornih pristupa; |
| --- | --- |

7.

ističe potrebu da se utvrde razlike između različitih oblika ekonomije dijeljenja. U svim oblicima postoji isti društveni obrazac – dijeljenje, kolaborativni rad, suradnja, no, oni su ipak međusobno vrlo različiti. Potrebno je pojasniti koji oblici ekonomije dijeljenja na neki način zadržavaju društvenu i ekonomsku dinamiku prethodnog gospodarskog modela te na svaki od njih primijeniti drugačiji pravni sustav. Razlučivanje profitnih od neprofitnih djelatnosti i razlikovanje vrsta poduzeća ili udruga koje se bave projektima ekonomije dijeljenja, kao i utjecaj na prekograničnu trgovinu s obzirom na zakonodavstvo EU-a, mogu predstavljati bitne kriterije za određivanje razlika između različitih oblika ekonomije dijeljenja i za pružanje prilagođenih regulatornih pristupa;

| 8. | ističe da prvo treba razlikovati ekonomiju dijeljenja u užem smislu od kolaborativnih oblika ekonomije dijeljenja pri čemu se kolaboriranje i suradnja smatraju dodatnim razinama dijeljenja. Mogle bi se razlučiti inicijative ekonomije dijeljenja koje uvode i učvršćuju razliku između različitih vrsta korisnika (potrošači-korisnici za razliku od ponuđača-korisnika) od inicijativa ekonomije dijeljenja koje promiču kolegijalni pristup prema kojem bi svaki korisnik trebao istodobno biti ponuđač i potrošač ili čak biti uključen u upravljanje platformom. Mogao bi se također uzeti u obzir model vođenja i kontroliranja financijskih transakcija te bi se tako moglo razlikovati situacije u kojima platforma služi isključivo kao instrument za povezivanje privatnih osoba (koje samostalno zaključuju sporazume) od situacija u kojima posrednik zadržava kontrolu nad transakcijama (3). Pojačana suradnja mogla bi dovesti do pristupa ekonomiji dijeljenja utemeljenog na javnim dobrima (4). Ako, uz dijeljenje resursa, uključeni subjekti surađuju u stvaranju, proizvodnji ili obnavljanju javnog resursa za širu javnost ili zajednicu, onda oni surađuju, ujedinjuju snage za javna dobra; |
| --- | --- |

8.

ističe da prvo treba razlikovati ekonomiju dijeljenja u užem smislu od kolaborativnih oblika ekonomije dijeljenja pri čemu se kolaboriranje i suradnja smatraju dodatnim razinama dijeljenja. Mogle bi se razlučiti inicijative ekonomije dijeljenja koje uvode i učvršćuju razliku između različitih vrsta korisnika (potrošači-korisnici za razliku od ponuđača-korisnika) od inicijativa ekonomije dijeljenja koje promiču kolegijalni pristup prema kojem bi svaki korisnik trebao istodobno biti ponuđač i potrošač ili čak biti uključen u upravljanje platformom. Mogao bi se također uzeti u obzir model vođenja i kontroliranja financijskih transakcija te bi se tako moglo razlikovati situacije u kojima platforma služi isključivo kao instrument za povezivanje privatnih osoba (koje samostalno zaključuju sporazume) od situacija u kojima posrednik zadržava kontrolu nad transakcijama (3). Pojačana suradnja mogla bi dovesti do pristupa ekonomiji dijeljenja utemeljenog na javnim dobrima (4). Ako, uz dijeljenje resursa, uključeni subjekti surađuju u stvaranju, proizvodnji ili obnavljanju javnog resursa za širu javnost ili zajednicu, onda oni surađuju, ujedinjuju snage za javna dobra;

| 9. | smatra da se uočava razvoj dviju osnovnih kategorija i četiriju oblika ekonomije dijeljenja:






  — | ekonomija dijeljenja u užem smislu ili ekonomija na zahtjev (eng. on-demand economy):






  — | „ekonomija dostupnosti” – inicijative ekonomije dijeljenja čiji poslovni model podrazumijeva da se proizvodima i uslugama trguje na temelju dostupnosti, a ne vlasništva. To se odnosi na davanje prednosti privremenom iznajmljivanju stvari u odnosu na definitivnu prodaju, |
| --- | --- | --- | --- |

9.

smatra da se uočava razvoj dviju osnovnih kategorija i četiriju oblika ekonomije dijeljenja:

—

ekonomija dijeljenja u užem smislu ili ekonomija na zahtjev (eng. on-demand economy):

—

„ekonomija dostupnosti” – inicijative ekonomije dijeljenja čiji poslovni model podrazumijeva da se proizvodima i uslugama trguje na temelju dostupnosti, a ne vlasništva. To se odnosi na davanje prednosti privremenom iznajmljivanju stvari u odnosu na definitivnu prodaju,

| — | „ekonomija honorarnih poslova” (eng. gig economy) – inicijative ekonomije dijeljenja koje se temelje na potencijalnom radu ugovorenome na digitalnom tržištu; |
| --- | --- |

—

„ekonomija honorarnih poslova” (eng. gig economy) – inicijative ekonomije dijeljenja koje se temelje na potencijalnom radu ugovorenome na digitalnom tržištu;

| — | ekonomija udruživanja:






  — | „kolaborativna ekonomija” – inicijative ekonomije dijeljenja kojima se potiče kolegijalni pristup i/ili se korisnike uključuje u osmišljavanje proizvodnog postupka, ili kojima se klijenti pretvaraju u zajednicu, |
| --- | --- | --- |

—

ekonomija udruživanja:

—

„kolaborativna ekonomija” – inicijative ekonomije dijeljenja kojima se potiče kolegijalni pristup i/ili se korisnike uključuje u osmišljavanje proizvodnog postupka, ili kojima se klijenti pretvaraju u zajednicu,

| — | „ekonomija javnih dobara” – inicijative ekonomije dijeljenja koje su u zajedničkom vlasništvu ili kojima se zajednički upravlja; |
| --- | --- |

—

„ekonomija javnih dobara” – inicijative ekonomije dijeljenja koje su u zajedničkom vlasništvu ili kojima se zajednički upravlja;

| 10. | napominje da Europska komisija citira studiju (5) novijeg datuma kako bi procijenila potencijal ekonomije dijeljenja za povećanje globalnih prihoda sa sadašnjih oko 13 milijardi eura na 300 milijardi eura do 2025. godine. Međutim, OR smatra da bi rast ekonomije dijeljenja samo djelomično trebalo smatrati revolucijom i/ili posljedicom krize. U nekim aspektima ekonomija dijeljenja možda čak predstavlja reverzibilnu transformaciju (6) ili tranziciju (7) nekih sektora postojećeg ekonomskog modela prema starim gospodarskim tradicijama i ekonomskim modelima (primjerice suradničkoj ekonomiji, socijalnoj ekonomiji, ekonomiji solidarnosti, obrtničkoj proizvodnji, ekonomiji javnih dobara itd.), pa čak i prema prastarim oblicima gospodarske razmjene (primjerice ekonomiji razmjene), što su alternative oblicima tržišne ekonomije koji ovise o velikoj količini kapitala; |
| --- | --- |

10.

napominje da Europska komisija citira studiju (5) novijeg datuma kako bi procijenila potencijal ekonomije dijeljenja za povećanje globalnih prihoda sa sadašnjih oko 13 milijardi eura na 300 milijardi eura do 2025. godine. Međutim, OR smatra da bi rast ekonomije dijeljenja samo djelomično trebalo smatrati revolucijom i/ili posljedicom krize. U nekim aspektima ekonomija dijeljenja možda čak predstavlja reverzibilnu transformaciju (6) ili tranziciju (7) nekih sektora postojećeg ekonomskog modela prema starim gospodarskim tradicijama i ekonomskim modelima (primjerice suradničkoj ekonomiji, socijalnoj ekonomiji, ekonomiji solidarnosti, obrtničkoj proizvodnji, ekonomiji javnih dobara itd.), pa čak i prema prastarim oblicima gospodarske razmjene (primjerice ekonomiji razmjene), što su alternative oblicima tržišne ekonomije koji ovise o velikoj količini kapitala;

| 11. | ističe da tehnološke inovacije imaju presudnu važnost u razvoju ekonomije dijeljenja jer se većina inicijativa ekonomije dijeljenja temelji na korištenju kolaborativnih platformi putem kojih se provode transakcije i razmjena proizvoda i/ili usluga. Stoga je nužno ojačati inicijative za suzbijanje digitalnog jaza, posebice imajući u vidu napore za uspostavu jedinstvenog digitalnog tržišta; |
| --- | --- |

11.

ističe da tehnološke inovacije imaju presudnu važnost u razvoju ekonomije dijeljenja jer se većina inicijativa ekonomije dijeljenja temelji na korištenju kolaborativnih platformi putem kojih se provode transakcije i razmjena proizvoda i/ili usluga. Stoga je nužno ojačati inicijative za suzbijanje digitalnog jaza, posebice imajući u vidu napore za uspostavu jedinstvenog digitalnog tržišta;

| 12. | naglašava da u situacijama u kojima nove usluge temeljene na ekonomiji dijeljenja agresivno istiskuju tradicionalne usluge s tržišta, javna tijela na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini najčešće imaju veliku odgovornost ako:






  — | su kriteriji za pristup tržištu koje su postavila javna tijela, kako u smislu fiskalne politike tako i stručnih uvjeta, doveli do stvaranja monopola ili oligopola iako nisu postojali uvjeti nefunkcioniranja tržišta, |
| --- | --- | --- |

12.

naglašava da u situacijama u kojima nove usluge temeljene na ekonomiji dijeljenja agresivno istiskuju tradicionalne usluge s tržišta, javna tijela na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini najčešće imaju veliku odgovornost ako:

—

su kriteriji za pristup tržištu koje su postavila javna tijela, kako u smislu fiskalne politike tako i stručnih uvjeta, doveli do stvaranja monopola ili oligopola iako nisu postojali uvjeti nefunkcioniranja tržišta,

| — | nisu uspostavljeni sustavi za praćenje kvalitete pruženih usluga; |
| --- | --- |

—

nisu uspostavljeni sustavi za praćenje kvalitete pruženih usluga;

Načela osmišljavanja inicijative EU-a za ekonomiju dijeljenja

| 13. | ekonomijom dijeljenja može se poboljšati kvaliteta života, poticati rast (osobito u lokalnom gospodarstvu) i smanjiti učinak na okoliš. U okviru ekonomije dijeljenja moguće je također otvarati nova, kvalitetna radna mjesta, smanjiti troškovi te povećati dostupnost i učinkovitost nekih proizvoda i usluga ili infrastrukture. No, važno je da usluge koje se nude putem ekonomije dijeljenja ne dovedu do izbjegavanja poreza, nepoštenog tržišnog natjecanja ili da se njima ne krše lokalni i regionalni propisi ili nacionalno i europsko zakonodavstvo. Procjena svih mogućih pozitivnih i negativnih utjecaja te definiranje ciljeva javne politike također bi trebali biti ključni pokretači bilo koje regulatorne inicijative koja se tiče ekonomije dijeljenja; |
| --- | --- |

13.

ekonomijom dijeljenja može se poboljšati kvaliteta života, poticati rast (osobito u lokalnom gospodarstvu) i smanjiti učinak na okoliš. U okviru ekonomije dijeljenja moguće je također otvarati nova, kvalitetna radna mjesta, smanjiti troškovi te povećati dostupnost i učinkovitost nekih proizvoda i usluga ili infrastrukture. No, važno je da usluge koje se nude putem ekonomije dijeljenja ne dovedu do izbjegavanja poreza, nepoštenog tržišnog natjecanja ili da se njima ne krše lokalni i regionalni propisi ili nacionalno i europsko zakonodavstvo. Procjena svih mogućih pozitivnih i negativnih utjecaja te definiranje ciljeva javne politike također bi trebali biti ključni pokretači bilo koje regulatorne inicijative koja se tiče ekonomije dijeljenja;

| 14. | smatra da je novim subjektima potrebno osigurati slobodan pristup tržištu. Prikupljanje podataka koje provode platforme i inicijative ekonomije dijeljenja moglo bi uzrokovati „neravnotežu u omjeru ekonomskih snaga”. Podaci su sirovina ekonomije dijeljenja te bi im u nekim slučajevima pristup trebao biti slobodan u najvećoj mogućoj mjeri. To je ponekad nužno kako bi se umanjile prepreke koje ograničavaju pristup ekonomiji dijeljenja i omogućila procjena učinka inicijativa ili projekata ekonomije dijeljenja te kako bi se na svim razinama vlasti dao poticaj propisima koji se temelje na podacima. Trebalo bi zatražiti da se u platforme ekonomije dijeljenja ugrade tehnički mehanizmi pomoću kojih bi se javni i relevantni, ali ne i povjerljivi ili strateški, podaci slali lokalnim i regionalnim vlastima. U svakom slučaju, EU i nacionalne vlade trebali bi podržati lokalne i regionalne vlasti u razvijanju operacija za prikupljanje podataka. Zaštita podataka također bi trebala biti jedan od osnovnih pokretača, a mulier activa trebala bi biti vlasnica vlastitih podataka; |
| --- | --- |

14.

smatra da je novim subjektima potrebno osigurati slobodan pristup tržištu. Prikupljanje podataka koje provode platforme i inicijative ekonomije dijeljenja moglo bi uzrokovati „neravnotežu u omjeru ekonomskih snaga”. Podaci su sirovina ekonomije dijeljenja te bi im u nekim slučajevima pristup trebao biti slobodan u najvećoj mogućoj mjeri. To je ponekad nužno kako bi se umanjile prepreke koje ograničavaju pristup ekonomiji dijeljenja i omogućila procjena učinka inicijativa ili projekata ekonomije dijeljenja te kako bi se na svim razinama vlasti dao poticaj propisima koji se temelje na podacima. Trebalo bi zatražiti da se u platforme ekonomije dijeljenja ugrade tehnički mehanizmi pomoću kojih bi se javni i relevantni, ali ne i povjerljivi ili strateški, podaci slali lokalnim i regionalnim vlastima. U svakom slučaju, EU i nacionalne vlade trebali bi podržati lokalne i regionalne vlasti u razvijanju operacija za prikupljanje podataka. Zaštita podataka također bi trebala biti jedan od osnovnih pokretača, a mulier activa trebala bi biti vlasnica vlastitih podataka;

| 15. | ističe da je izgradnja povjerenja i ugleda važan preduvjet u ekonomiji dijeljenja (8). Stoga se povjerenjem i reputacijom mora ispravno i nezavisno upravljati (npr. regulacijom, certifikacijom, arbitražom treće strane). Trebalo bi dodatno proučiti mogu li subjekti ekonomije dijeljenja provesti učinkovitu samoregulaciju (9). Uzajamno ocjenjivanje moglo bi osigurati povjerenje. Uspostavljanje nezavisnih tijela koja provode rejting, ako je moguće u suvlasništvu osoba s istim položajem, mogućnost je kojoj bi se u pripremi politike trebala pridati velika pozornost. Potrebno je procijeniti i osiguranje. U svakom slučaju, „prenosivost” podataka i ugleda trebala bi biti među glavnim ciljevima politike; |
| --- | --- |

15.

ističe da je izgradnja povjerenja i ugleda važan preduvjet u ekonomiji dijeljenja (8). Stoga se povjerenjem i reputacijom mora ispravno i nezavisno upravljati (npr. regulacijom, certifikacijom, arbitražom treće strane). Trebalo bi dodatno proučiti mogu li subjekti ekonomije dijeljenja provesti učinkovitu samoregulaciju (9). Uzajamno ocjenjivanje moglo bi osigurati povjerenje. Uspostavljanje nezavisnih tijela koja provode rejting, ako je moguće u suvlasništvu osoba s istim položajem, mogućnost je kojoj bi se u pripremi politike trebala pridati velika pozornost. Potrebno je procijeniti i osiguranje. U svakom slučaju, „prenosivost” podataka i ugleda trebala bi biti među glavnim ciljevima politike;

| 16. | naglašava da rezultati procjene učinka ekonomije dijeljenja nisu uvijek pozitivni na polju zaštite okoliša, socijalne kohezije, jednakosti i socijalne pravde, dobrog korištenja zemljišta ili upravljanja gradovima (10). Također treba uzeti u obzir da profitna poduzeća ponekad zlorabe platforme ekonomije dijeljenja i radnicima ne pružaju socijalno osiguranje te time oštećuju kako blagostanje građana tako i nacionalne, regionalne i lokalne proračune. EU i lokalne i regionalne vlasti trebaju podupirati i poticati razvoj samo onih inicijativa ili platformi ekonomije dijeljenja koje imaju pozitivan socijalni, gospodarski i okolišni učinak. Ciljevi javne politike koje bi trebalo promicati u okviru ekonomije dijeljenja obuhvaćaju stvaranje zajednica, stvaranje gradskih javnih dobara, uključenost, nediskriminaciju, lokalni gospodarski razvoj, poduzetništvo mladih, svijest o zaštiti okoliša te međusobnu solidarnost na razini pojedinaca; |
| --- | --- |

16.

naglašava da rezultati procjene učinka ekonomije dijeljenja nisu uvijek pozitivni na polju zaštite okoliša, socijalne kohezije, jednakosti i socijalne pravde, dobrog korištenja zemljišta ili upravljanja gradovima (10). Također treba uzeti u obzir da profitna poduzeća ponekad zlorabe platforme ekonomije dijeljenja i radnicima ne pružaju socijalno osiguranje te time oštećuju kako blagostanje građana tako i nacionalne, regionalne i lokalne proračune. EU i lokalne i regionalne vlasti trebaju podupirati i poticati razvoj samo onih inicijativa ili platformi ekonomije dijeljenja koje imaju pozitivan socijalni, gospodarski i okolišni učinak. Ciljevi javne politike koje bi trebalo promicati u okviru ekonomije dijeljenja obuhvaćaju stvaranje zajednica, stvaranje gradskih javnih dobara, uključenost, nediskriminaciju, lokalni gospodarski razvoj, poduzetništvo mladih, svijest o zaštiti okoliša te međusobnu solidarnost na razini pojedinaca;

| 17. | smatra da bi, ako su uvjeti rada subjekata ekonomije dijeljenja u EU-u oblikovani na isti način kao i uvjeti rada zaposlenika, prema subjektima ekonomije dijeljenja trebalo postupati na odgovarajući način. U sve „fleksibilnijem” kontekstu ekonomske razmjene, ekonomija dijeljenja mogla bi remetiti radne odnose. Utjecaj ekonomije dijeljenja na osobnu financijsku sigurnost i socijalnu zaštitu mora se detaljno proučiti. Komisija bi u suradnji s državama članicama, socijalnim partnerima te, po potrebi, lokalnim i regionalnim vlastima morala detaljno proučiti uvjete zapošljavanja i rada radnika u ekonomiji dijeljenja kako bi se utvrdilo je li na tom području potrebno poduzeti regulatorne mjere. Ekonomija dijeljenja mogla bi uroditi novom društvenom klasom, kolaborativnom klasom, kojoj je potrebna socijalna i ekonomska zaštita; |
| --- | --- |

17.

smatra da bi, ako su uvjeti rada subjekata ekonomije dijeljenja u EU-u oblikovani na isti način kao i uvjeti rada zaposlenika, prema subjektima ekonomije dijeljenja trebalo postupati na odgovarajući način. U sve „fleksibilnijem” kontekstu ekonomske razmjene, ekonomija dijeljenja mogla bi remetiti radne odnose. Utjecaj ekonomije dijeljenja na osobnu financijsku sigurnost i socijalnu zaštitu mora se detaljno proučiti. Komisija bi u suradnji s državama članicama, socijalnim partnerima te, po potrebi, lokalnim i regionalnim vlastima morala detaljno proučiti uvjete zapošljavanja i rada radnika u ekonomiji dijeljenja kako bi se utvrdilo je li na tom području potrebno poduzeti regulatorne mjere. Ekonomija dijeljenja mogla bi uroditi novom društvenom klasom, kolaborativnom klasom, kojoj je potrebna socijalna i ekonomska zaštita;

| 18. | naglašava da u ekonomiji dijeljenja u načelu treba primjenjivati sva pravila koja se tiču monopola, unutarnjeg tržišta, poreznih propisa i zaštite potrošača na isti način kao i u svim ostalim gospodarskim sektorima. Inicijative ekonomije dijeljenja ne bi se smjele koristiti dijeljenjem samo kako bi remetile već postojeća tržišta nastojeći usvojiti strategiju za smanjenje troškova na temelju izbjegavanja regulatornih troškova primjenjivih na slične usluge i proizvode koji se ne osiguravaju putem platformi. Ipak smatra da bi regulacija već postojećih tržišta trebala biti podložna redovnoj reviziji kako bi se provjerilo može li se ona prilagoditi stalnim inovacijskim procesima. Ekonomija dijeljenja mogla bi se razmotriti, među ostalim, u okviru rasprava o kružnom gospodarstvu i jedinstvenom digitalnom tržištu. Istodobno bi Komisija i države članice, kad je nužan europski pristup, trebale osigurati koordinirani pristup regulaciji ekonomije dijeljenja na europskoj razini kako bi ojačale jedinstveno tržište i omogućile da se uspješne inicijative ekonomije dijeljenja lako prošire preko granica; u svim drugim slučajevima regulacija bi, u skladu s načelom supsidijarnosti, trebala ostati u ovlasti nacionalnih, regionalnih ili lokalnih vlada; |
| --- | --- |

18.

naglašava da u ekonomiji dijeljenja u načelu treba primjenjivati sva pravila koja se tiču monopola, unutarnjeg tržišta, poreznih propisa i zaštite potrošača na isti način kao i u svim ostalim gospodarskim sektorima. Inicijative ekonomije dijeljenja ne bi se smjele koristiti dijeljenjem samo kako bi remetile već postojeća tržišta nastojeći usvojiti strategiju za smanjenje troškova na temelju izbjegavanja regulatornih troškova primjenjivih na slične usluge i proizvode koji se ne osiguravaju putem platformi. Ipak smatra da bi regulacija već postojećih tržišta trebala biti podložna redovnoj reviziji kako bi se provjerilo može li se ona prilagoditi stalnim inovacijskim procesima. Ekonomija dijeljenja mogla bi se razmotriti, među ostalim, u okviru rasprava o kružnom gospodarstvu i jedinstvenom digitalnom tržištu. Istodobno bi Komisija i države članice, kad je nužan europski pristup, trebale osigurati koordinirani pristup regulaciji ekonomije dijeljenja na europskoj razini kako bi ojačale jedinstveno tržište i omogućile da se uspješne inicijative ekonomije dijeljenja lako prošire preko granica; u svim drugim slučajevima regulacija bi, u skladu s načelom supsidijarnosti, trebala ostati u ovlasti nacionalnih, regionalnih ili lokalnih vlada;

| 19. | primjećuje da je Europska komisija u svojoj Komunikaciji „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015) 192) ekonomiji dijeljenja dodijelila tek marginalno mjesto, ali pozdravlja to što je u Komunikaciji o poboljšanju jedinstvenog tržišta izrazila predanost razvoju europskog plana za kolaborativnu ekonomiju ili ekonomiju dijeljenja kojim bi se pružile smjernice za primjenu postojećeg zakonodavstva (uključujući Direktivu o uslugama, Direktivu o e-trgovini i zakonodavstvo koje se bavi potrošačima, kao što je Direktiva o nepoštenoj poslovnoj praksi, Direktiva o nepoštenim ugovornim odredbama i Direktiva o pravima potrošača) na kolaborativnu ekonomiju i procijenile moguće zakonodavne praznine. Naglašava da je OR spreman igrati aktivnu ulogu u razvoju tog plana i predlaže bližu suradnju s europskim institucijama na tom području; |
| --- | --- |

19.

primjećuje da je Europska komisija u svojoj Komunikaciji „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015) 192) ekonomiji dijeljenja dodijelila tek marginalno mjesto, ali pozdravlja to što je u Komunikaciji o poboljšanju jedinstvenog tržišta izrazila predanost razvoju europskog plana za kolaborativnu ekonomiju ili ekonomiju dijeljenja kojim bi se pružile smjernice za primjenu postojećeg zakonodavstva (uključujući Direktivu o uslugama, Direktivu o e-trgovini i zakonodavstvo koje se bavi potrošačima, kao što je Direktiva o nepoštenoj poslovnoj praksi, Direktiva o nepoštenim ugovornim odredbama i Direktiva o pravima potrošača) na kolaborativnu ekonomiju i procijenile moguće zakonodavne praznine. Naglašava da je OR spreman igrati aktivnu ulogu u razvoju tog plana i predlaže bližu suradnju s europskim institucijama na tom području;

| 20. | primjećuje da se pitanjima koja se odnose na ekonomiju dijeljenja bavi nekoliko glavnih uprava (GU) Europske komisije (među kojima su CNECT, GROW, COMP, JUST, MOVE, TAXUD, EMPL, REGIO i TRADE) te da je nužno osigurati koordinaciju među njezinim raznim odjelima; stoga predlaže Europskoj komisiji da uspostavi radnu skupinu za koordinaciju glavnih uprava koje se bave pitanjima koja se tiču ekonomije dijeljenja; |
| --- | --- |

20.

primjećuje da se pitanjima koja se odnose na ekonomiju dijeljenja bavi nekoliko glavnih uprava (GU) Europske komisije (među kojima su CNECT, GROW, COMP, JUST, MOVE, TAXUD, EMPL, REGIO i TRADE) te da je nužno osigurati koordinaciju među njezinim raznim odjelima; stoga predlaže Europskoj komisiji da uspostavi radnu skupinu za koordinaciju glavnih uprava koje se bave pitanjima koja se tiču ekonomije dijeljenja;

| 21. | s druge strane, pozdravlja plan Europske komisije da krajem rujna 2015. pokrene javno savjetovanje o europskim regulatornim pristupima ekonomiji dijeljenja; |
| --- | --- |

21.

s druge strane, pozdravlja plan Europske komisije da krajem rujna 2015. pokrene javno savjetovanje o europskim regulatornim pristupima ekonomiji dijeljenja;

| 22. | smatra da je za komercijalni aspekt ekonomije dijeljenja nužna sektorska regulacija na europskoj razini kako bi se subjektima osigurali pravna sigurnost i pošteno tržišno natjecanje, posebno na području oporezivanja; |
| --- | --- |

22.

smatra da je za komercijalni aspekt ekonomije dijeljenja nužna sektorska regulacija na europskoj razini kako bi se subjektima osigurali pravna sigurnost i pošteno tržišno natjecanje, posebno na području oporezivanja;

| 23. | potiče Europsku komisiju i države članice da uspostave poticaje za kolaborativnu ekonomiju kako bi se poticala i provodila načela socijalne ekonomije (osobito načela solidarnosti, demokracije i sudjelovanja te suradnja s lokalnom zajednicom); |
| --- | --- |

23.

potiče Europsku komisiju i države članice da uspostave poticaje za kolaborativnu ekonomiju kako bi se poticala i provodila načela socijalne ekonomije (osobito načela solidarnosti, demokracije i sudjelovanja te suradnja s lokalnom zajednicom);

| 24. | na lokalnoj i regionalnoj razini i uz poticanje razvoja lokalnog gospodarstva, inicijative ekonomije dijeljenja mogu postati instrumenti za promicanje, zaštitu i regeneraciju javnih dobara poput mobilnosti, socijalne zaštite, urbanog krajolika i okoliša. S tog stajališta uloga javnih vlasti trebala bi biti poticanje jačanja „kolaborativnog institucionalnog ekosustava” (11). U tom cilju zadaća lokalnih tijela vlasti mora biti olakšavanje i koordinacija raznih inicijativa ekonomije dijeljenja, uz isticanje vrijednosti onih koje jačaju sudjelovanja mulier active i suradnju s njome, onih koje su uključive, kako u fazi osmišljavanja tako i u fazi upravljanja i osiguravanja usluga, te onih koje poštuju načela transparentnosti, otvorenosti i odgovornosti; |
| --- | --- |

24.

na lokalnoj i regionalnoj razini i uz poticanje razvoja lokalnog gospodarstva, inicijative ekonomije dijeljenja mogu postati instrumenti za promicanje, zaštitu i regeneraciju javnih dobara poput mobilnosti, socijalne zaštite, urbanog krajolika i okoliša. S tog stajališta uloga javnih vlasti trebala bi biti poticanje jačanja „kolaborativnog institucionalnog ekosustava” (11). U tom cilju zadaća lokalnih tijela vlasti mora biti olakšavanje i koordinacija raznih inicijativa ekonomije dijeljenja, uz isticanje vrijednosti onih koje jačaju sudjelovanja mulier active i suradnju s njome, onih koje su uključive, kako u fazi osmišljavanja tako i u fazi upravljanja i osiguravanja usluga, te onih koje poštuju načela transparentnosti, otvorenosti i odgovornosti;

| 25. | također smatra da je važno pratiti područja na kojima se razvija ekonomija dijeljenja i kako ona utječe na makroekonomske pokazatelje, kako se ne bi pretvorila u sustav porezne optimizacije; |
| --- | --- |

25.

također smatra da je važno pratiti područja na kojima se razvija ekonomija dijeljenja i kako ona utječe na makroekonomske pokazatelje, kako se ne bi pretvorila u sustav porezne optimizacije;

Mogući program za ekonomiju dijeljenja

| 26. | smatra da bi u svakoj čvrstoj regulatornoj inicijativi trebalo zadržati sektorski pristup te bi, kao kriterij za izradu regulatornih smjernica, trebalo uzeti u obzir razmjere inicijative ekonomije dijeljenja. Institucije i zakonodavstvo EU-a trebali bi osigurati solidan okvir, institucijsko i pravno vodstvo te stalnu stručnu podršku i druge vrste potpore prikladne u provedbi; |
| --- | --- |

26.

smatra da bi u svakoj čvrstoj regulatornoj inicijativi trebalo zadržati sektorski pristup te bi, kao kriterij za izradu regulatornih smjernica, trebalo uzeti u obzir razmjere inicijative ekonomije dijeljenja. Institucije i zakonodavstvo EU-a trebali bi osigurati solidan okvir, institucijsko i pravno vodstvo te stalnu stručnu podršku i druge vrste potpore prikladne u provedbi;

| 27. | ipak poziva sve institucije EU-a koje se bave pitanjem ekonomije dijeljenja da prema njoj usvoje cjelovit pristup kao prema ekonomskoj, političkoj i društvenoj pojavi te da uz pomoć sveobuhvatne javne politike koordiniraju svoje napore i zajednički izrade plan za javnu politiku o ekonomiji dijeljenja imajući u vidu znatne promjene koje bi ona mogla uzrokovati među postojećim gospodarskim sustavima; |
| --- | --- |

27.

ipak poziva sve institucije EU-a koje se bave pitanjem ekonomije dijeljenja da prema njoj usvoje cjelovit pristup kao prema ekonomskoj, političkoj i društvenoj pojavi te da uz pomoć sveobuhvatne javne politike koordiniraju svoje napore i zajednički izrade plan za javnu politiku o ekonomiji dijeljenja imajući u vidu znatne promjene koje bi ona mogla uzrokovati među postojećim gospodarskim sustavima;

| 28. | preporučuje da se plan EU-a za ekonomiju dijeljenja temelji na sljedećim stupovima:






  — | definiranje metodološkog protokola zasnovanog, među ostalim, na ex ante procjenama urbanističkog i teritorijalnog učinka i razvijenog u bliskom partnerstvu sa svim razinama vlasti, u suradnji sa zajednicom kreatora politika, znanstvenika, dionika, stručnjaka, projekata ekonomije dijeljenja, inicijativa i platformi, kako bi se potakla tranzicija prema gradovima koji se temelje na dijeljenju i suradnji, |
| --- | --- | --- |

28.

preporučuje da se plan EU-a za ekonomiju dijeljenja temelji na sljedećim stupovima:

—

definiranje metodološkog protokola zasnovanog, među ostalim, na ex ante procjenama urbanističkog i teritorijalnog učinka i razvijenog u bliskom partnerstvu sa svim razinama vlasti, u suradnji sa zajednicom kreatora politika, znanstvenika, dionika, stručnjaka, projekata ekonomije dijeljenja, inicijativa i platformi, kako bi se potakla tranzicija prema gradovima koji se temelje na dijeljenju i suradnji,

| — | promicanje, uz poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, jednakih uvjeta za sve na europskoj razini uz dovoljno fleksibilnosti za lokalna rješenja, kao i poticanje pilot-projekata te stvaranje mreža gradova i regija koji se koriste najboljim praksama na polju ekonomije dijeljenja, poput Inicijative za nova poduzeća u ekonomiji dijeljenja (eng. Sharing Economy Startup Initiative) (12), |
| --- | --- |

—

promicanje, uz poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, jednakih uvjeta za sve na europskoj razini uz dovoljno fleksibilnosti za lokalna rješenja, kao i poticanje pilot-projekata te stvaranje mreža gradova i regija koji se koriste najboljim praksama na polju ekonomije dijeljenja, poput Inicijative za nova poduzeća u ekonomiji dijeljenja (eng. Sharing Economy Startup Initiative) (12),

| — | poticanje razvoja obrazovnih programa te komunikacijskih kampanja (npr. Sharitaly) za podizanje svijesti o potencijalu ekonomije dijeljenja i s njome povezanim rizicima, |
| --- | --- |

—

poticanje razvoja obrazovnih programa te komunikacijskih kampanja (npr. Sharitaly) za podizanje svijesti o potencijalu ekonomije dijeljenja i s njome povezanim rizicima,

| — | razvijanje jasnih zajedničkih kriterija za kvalifikacijski sustav temeljen na zajednici te uspostavljanje skupa pokazatelja za praćenje i mjerenje učinka inicijativa i praksi ekonomije dijeljenja, |
| --- | --- |

—

razvijanje jasnih zajedničkih kriterija za kvalifikacijski sustav temeljen na zajednici te uspostavljanje skupa pokazatelja za praćenje i mjerenje učinka inicijativa i praksi ekonomije dijeljenja,

| — | djelotvorno provođenje plana kako bi se spriječilo izbjegavanje poreza i osigurala zaštita potrošača, izdavanje dozvola i poštovanje zdravstvenih i sigurnosnih propisa; |
| --- | --- |

—

djelotvorno provođenje plana kako bi se spriječilo izbjegavanje poreza i osigurala zaštita potrošača, izdavanje dozvola i poštovanje zdravstvenih i sigurnosnih propisa;

| — | redovito ažuriranje i praćenje plana kako bi se izbjeglo nepotrebno opterećenje i osigurala kontinuirana održivost i učinkovitost u okruženju koje se brzo mijenja; |
| --- | --- |

—

redovito ažuriranje i praćenje plana kako bi se izbjeglo nepotrebno opterećenje i osigurala kontinuirana održivost i učinkovitost u okruženju koje se brzo mijenja;

| 29. | smatra da mnogi sektori na koje djeluje ekonomija dijeljenja ponekad imaju negativan utjecaj na lokalnoj i regionalnoj razini te da bi stoga trebalo omogućiti da, u skladu s načelom lokalne autonomije, njima upravljaju ili ih reguliraju lokalne i regionalne vlasti kako bi im se omogućilo da inicijative i projekte ekonomije dijeljenja prilagode lokalnim uvjetima; |
| --- | --- |

29.

smatra da mnogi sektori na koje djeluje ekonomija dijeljenja ponekad imaju negativan utjecaj na lokalnoj i regionalnoj razini te da bi stoga trebalo omogućiti da, u skladu s načelom lokalne autonomije, njima upravljaju ili ih reguliraju lokalne i regionalne vlasti kako bi im se omogućilo da inicijative i projekte ekonomije dijeljenja prilagode lokalnim uvjetima;

| 30. | insistira na tome da regulatorna inicijativa o ekonomiji dijeljenja bude sastavni dio vizije gradskog i lokalnog upravljanja (13) kao i upravljanja u ruralnim područjima. Čini se da eksperimentalno suradničko i policentrično upravljanje u raznim europskim gradovima postaje najprikladniji pristup za praćenje i poticanje čvrstog i pravednog razvoja inicijativa ekonomije dijeljenja. Suradnički/policentrični pristup upravljanju u ekonomiji dijeljenja omogućio bi skupinama građana, udrugama, organizacijama trećeg sektora, sindikatima, znanstvenim institucijama, poduzećima socijalne ekonomije i novoosnovanim poduzećima da koriste otvorene, prazne i napuštene prostore i dobra u javnom vlasništvu, po uzoru na neke inicijative lokalnih i regionalnih vlasti (primjerice, Bolonjsku uredbu o suradnji u pogledu zajedničkih dobara) (14). |
| --- | --- |

30.

insistira na tome da regulatorna inicijativa o ekonomiji dijeljenja bude sastavni dio vizije gradskog i lokalnog upravljanja (13) kao i upravljanja u ruralnim područjima. Čini se da eksperimentalno suradničko i policentrično upravljanje u raznim europskim gradovima postaje najprikladniji pristup za praćenje i poticanje čvrstog i pravednog razvoja inicijativa ekonomije dijeljenja. Suradnički/policentrični pristup upravljanju u ekonomiji dijeljenja omogućio bi skupinama građana, udrugama, organizacijama trećeg sektora, sindikatima, znanstvenim institucijama, poduzećima socijalne ekonomije i novoosnovanim poduzećima da koriste otvorene, prazne i napuštene prostore i dobra u javnom vlasništvu, po uzoru na neke inicijative lokalnih i regionalnih vlasti (primjerice, Bolonjsku uredbu o suradnji u pogledu zajedničkih dobara) (14).

Bruxelles, 4. prosinca 2015.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2015) 550, str. 3.

1

(2)  Vidjeti C. Iaione, Economics and law of the commons („Ekonomija i zakon o javnim dobrima”), 2011. i Poolism („Udruživanje”), www.labgov.it, 28.8.2015.

2

Economics and law of the commons

Poolism

(3)  G. Smorto, I contratti della sharing economy („Ugovori u ekonomiji dijeljenja”), časopis Il Foro Italiano, 2015., br. 4., str. 222-228.

3

I contratti della sharing economy

(4)  D. Bollier, Think like a commoner: a short introduction to the life of the commons („Razmišljaj na način običnog građanina: kratki uvod u razvoj javnih dobara”), 2014. S. Foster, Collective action and the Urban Commons („Zajedničko djelovanje i gradska javna dobra”), 2011; C. Iaione, The Tragedy of Urban Roads („Tragedija gradskih cesta”), 2009.

4

Think like a commoner: a short introduction to the life of the commons

Collective action and the Urban Commons

The Tragedy of Urban Roads

(5)  Consumer Intelligence Series: The Sharing Economy. PwC 2015, https://www.pwc.com/us/en/technology/publications/assets/pwc-consumer-intelligence-series-the-sharing-economy.Pdf

5

Consumer Intelligence Series: The Sharing Economy

(6)  K. Polanyi, „Velika preobrazba: politički i ekonomski izvori našeg vremena”, 1944.

6

(7)  M. Bauwens, A commons transition plan („Tranzicijski plan za javna dobra”), dostupno na: http://commonstransition.org/

7

A commons transition plan

(8)  T. Wagner, M. Kuhndt, J. Lagomarsino, H. Mattar, Listening to Sharing Economy Initiatives („Praćenje inicijativa ekonomije dijeljenja”), 2015; Nesta & Collaborative Lab, Making Sense of the UK Collaborative Economy („Vodič kroz kolaborativnu ekonomiju u Ujedinjenoj Kraljevini”), 2014.

8

Listening to Sharing Economy Initiatives

Making Sense of the UK Collaborative Economy

(9)  M. Cohen, A. Sundararajan, Self regulation and innovation in the peer to peer sharing economy („Samoregulacija i inovacije u ekonomiji uzajamnog dijeljenja”), 2015.

9

Self regulation and innovation in the peer to peer sharing economy

(10)  P. Parigi P, State B., Dakhlallah D., Corten R., Cook K., A Community of Strangers: The Dis-Embedding of Social Ties („Zajednica nepoznatih: izdvajanje društvenih veza”), 2013; S. Shaheen, Greenhouse Gas Emission Impacts of Carsharing in North America Final Report („Završno izvješće o utjecaju stakleničkih plinova na dijeljenje automobila u Sjevernoj Americi”), 2010.

10

A Community of Strangers: The Dis-Embedding of Social Ties

Greenhouse Gas Emission Impacts of Carsharing in North America Final Report

(11)  Vidjeti: Uredba o suradnji između građana i upravnih tijela u cilju zaštite i regeneracije gradskih javnih dobara grada Bologne i dokument „SharExpo, linee guida per la sharing economy e i servizi collaborativi a Milano” („SharExpo, smjernice za ekonomiju dijeljenja i kolaborativne usluge u Milanu”).

11

(12)  Za tu je inicijativu izdvojeno 2 500 000 EUR koje je odobrio Europski parlament u čitanju općeg proračuna EU-a za 2016. godinu 28. listopada 2015.

12

(13)  S. Foster, C. Iaione, The City as a Commons („Grad kao javno dobro”), 2015.

13

The City as a Commons

(14)  Za više primjera, vidjeti projekt Sharing cities koji vodi Neal Gorenflo iz centra Shareable i skup instrumenata Sharitories koji je osmislila zajednica Ouishare.

14

Sharing cities

---

| 10.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 51/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 51/34

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Pravedan i učinkovit sustav oporezivanja dobiti poduzeća u Europskoj uniji

(2016/C 051/07)

| Izvjestitelj: | Jean-Luc VANRAES (BE/ALDE), član Općinskog vijeća Ucclea i predsjednik centra za socijalnu skrb Ucclea (CPAS/OCWM) |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o pravednom i učinkovitom sustavu oporezivanja dobiti poduzeća u Europskoj uniji: pet ključnih područja djelovanja
  COM(2015) 302 završna verzija |

Izvjestitelj:

Jean-Luc VANRAES (BE/ALDE), član Općinskog vijeća Ucclea i predsjednik centra za socijalnu skrb Ucclea (CPAS/OCWM)

Referentni dokument:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o pravednom i učinkovitom sustavu oporezivanja dobiti poduzeća u Europskoj uniji: pet ključnih područja djelovanja

COM(2015) 302 završna verzija

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | podsjeća da svaki Komisijin zakonodavni prijedlog, uključujući i one na području oporezivanja na temelju članaka 113., 115. ili 116. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, obavezno mora poštovati načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

1.

podsjeća da svaki Komisijin zakonodavni prijedlog, uključujući i one na području oporezivanja na temelju članaka 113., 115. ili 116. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, obavezno mora poštovati načela supsidijarnosti i proporcionalnosti;

| 2. | podržava četiri cilja iznesena u Komisijinom akcijskom planu o oporezivanju poduzeća, a to su:






  — | ponovno uspostavljanje povezanosti između oporezivanja i mjesta obavljanja gospodarske aktivnosti; to je mjesto gdje se stvara vrijednost, tj. mjesto gdje se doista provode istraživanja, razvoj i proizvodnja, |
| --- | --- | --- |

2.

podržava četiri cilja iznesena u Komisijinom akcijskom planu o oporezivanju poduzeća, a to su:

—

ponovno uspostavljanje povezanosti između oporezivanja i mjesta obavljanja gospodarske aktivnosti; to je mjesto gdje se stvara vrijednost, tj. mjesto gdje se doista provode istraživanja, razvoj i proizvodnja,

| — | osiguravanje da države članice mogu ispravno procijeniti aktivnosti poduzeća na svom području nadležnosti, |
| --- | --- |

—

osiguravanje da države članice mogu ispravno procijeniti aktivnosti poduzeća na svom području nadležnosti,

| — | stvaranje konkurentnog poreznog okruženja pogodnog za rast poduzeća u EU-u, što bi u skladu s preporukama europskog semestra poduzeća učinilo otpornijima, |
| --- | --- |

—

stvaranje konkurentnog poreznog okruženja pogodnog za rast poduzeća u EU-u, što bi u skladu s preporukama europskog semestra poduzeća učinilo otpornijima,

| — | zaštita jedinstvenog tržišta i jamčenje usvajanja energičnog pristupa EU-a u odnosu na vanjska pitanja; |
| --- | --- |

—

zaštita jedinstvenog tržišta i jamčenje usvajanja energičnog pristupa EU-a u odnosu na vanjska pitanja;

| 3. | smatra da postojeće zakonodavstvo na području oporezivanja poduzeća, bez obzira na to radi li se o oporezivanju na razini države, europskoj ili globalnoj razini, nije više prilagođeno trenutnom gospodarskom okruženju koje obilježavaju globalizacija, mobilnost, digitalne tehnologije, novi poslovni modeli i složene strukture poduzeća; |
| --- | --- |

3.

smatra da postojeće zakonodavstvo na području oporezivanja poduzeća, bez obzira na to radi li se o oporezivanju na razini države, europskoj ili globalnoj razini, nije više prilagođeno trenutnom gospodarskom okruženju koje obilježavaju globalizacija, mobilnost, digitalne tehnologije, novi poslovni modeli i složene strukture poduzeća;

| 4. | ističe iznimnu složenost postojećih pravila o oporezivanju poduzeća u EU-u, kao i manjak koordinacije i uzajamnog dopunjavanja među sustavima različitih država članica; |
| --- | --- |

4.

ističe iznimnu složenost postojećih pravila o oporezivanju poduzeća u EU-u, kao i manjak koordinacije i uzajamnog dopunjavanja među sustavima različitih država članica;

| 5. | izražava žaljenje što neka poduzeća, posebice ona multinacionalna, koriste tu situaciju kako bi smanjila svoja porezna davanja, bilo postupanjem koje je pravno kažnjivo kao porezna prevara i utaja poreza, bilo zahvaljujući korištenju strategija agresivnog poreznog planiranja koje su, čak i u slučaju da su zakonite, suprotne duhu zakonodavstva na tom području; |
| --- | --- |

5.

izražava žaljenje što neka poduzeća, posebice ona multinacionalna, koriste tu situaciju kako bi smanjila svoja porezna davanja, bilo postupanjem koje je pravno kažnjivo kao porezna prevara i utaja poreza, bilo zahvaljujući korištenju strategija agresivnog poreznog planiranja koje su, čak i u slučaju da su zakonite, suprotne duhu zakonodavstva na tom području;

| 6. | naglašava da su u oba slučaja takva poduzeća podvrgnuta oporezivanju koje je daleko od pravednog, budući da je vrlo nisko u usporedbi s njihovim prihodima; |
| --- | --- |

6.

naglašava da su u oba slučaja takva poduzeća podvrgnuta oporezivanju koje je daleko od pravednog, budući da je vrlo nisko u usporedbi s njihovim prihodima;

| 7. | podsjeća da se prema nekim izračunima procjenjuje da utaja poreza, porezna prevara i agresivno porezno planiranje svake godine u Europskoj uniji dovode do gubitka potencijalnih prihoda od oporezivanja u iznosu od gotovo 1 000 milijardi eura (1); nadalje, podsjeća da taj manjak u prihodima šteti javnim financijama na svim razinama, uključujući i manjak za lokalne i regionalne vlasti; osim toga, adekvatno, transparentno, učinkovito i pravedno oporezivanje svih poduzeća omogućilo bi smanjenje poreznog opterećenja; |
| --- | --- |

7.

podsjeća da se prema nekim izračunima procjenjuje da utaja poreza, porezna prevara i agresivno porezno planiranje svake godine u Europskoj uniji dovode do gubitka potencijalnih prihoda od oporezivanja u iznosu od gotovo 1 000 milijardi eura (1); nadalje, podsjeća da taj manjak u prihodima šteti javnim financijama na svim razinama, uključujući i manjak za lokalne i regionalne vlasti; osim toga, adekvatno, transparentno, učinkovito i pravedno oporezivanje svih poduzeća omogućilo bi smanjenje poreznog opterećenja;

| 8. | predlaže da svi međunarodni sporazumi kojih je Europska unija potpisnica, a među njima i trgovački sporazumi i sporazumi o gospodarskom partnerstvu, sadrže odredbe za promicanje dobrog poreznog upravljanja u pogledu transparentnosti, kao i borbe protiv štetnih poreznih praksi, te traži od Europske komisije da inzistira na tome tijekom pregovora koji su trenutačno u tijeku, posebice pregovora o Transatlantskom partnerstvu za trgovinu i ulaganja i pregovora o Sporazumu o trgovini uslugama; |
| --- | --- |

8.

predlaže da svi međunarodni sporazumi kojih je Europska unija potpisnica, a među njima i trgovački sporazumi i sporazumi o gospodarskom partnerstvu, sadrže odredbe za promicanje dobrog poreznog upravljanja u pogledu transparentnosti, kao i borbe protiv štetnih poreznih praksi, te traži od Europske komisije da inzistira na tome tijekom pregovora koji su trenutačno u tijeku, posebice pregovora o Transatlantskom partnerstvu za trgovinu i ulaganja i pregovora o Sporazumu o trgovini uslugama;

| 9. | izuzetno žali zbog postojanja i opsega tih štetnih poreznih praksi u trenucima kada su brojni porezni obveznici u pojedinim državama članicama, a posebice fizičke osobe, pod velikim poreznim opterećenjem zbog strogih politika štednje; smatra da je ta nejednakost na području oporezivanja štetna za socijalnu i gospodarsku stabilnost; |
| --- | --- |

9.

izuzetno žali zbog postojanja i opsega tih štetnih poreznih praksi u trenucima kada su brojni porezni obveznici u pojedinim državama članicama, a posebice fizičke osobe, pod velikim poreznim opterećenjem zbog strogih politika štednje; smatra da je ta nejednakost na području oporezivanja štetna za socijalnu i gospodarsku stabilnost;

| 10. | podsjeća da je složenost postojećih pravila o oporezivanju poduzeća, iako pravi poklon za neka velika poduzeća koja koriste propuste u tim pravilima, jasna prepreka za mala, srednja i mikropoduzeća budući da takva administrativna opterećenost koči njihove aktivnosti, posebice one prekogranične; |
| --- | --- |

10.

podsjeća da je složenost postojećih pravila o oporezivanju poduzeća, iako pravi poklon za neka velika poduzeća koja koriste propuste u tim pravilima, jasna prepreka za mala, srednja i mikropoduzeća budući da takva administrativna opterećenost koči njihove aktivnosti, posebice one prekogranične;

| 11. | smatra da takva situacija dovodi do neravnoteže u konkurenciji među poduzećima, prvenstveno među velikim multinacionalnim poduzećima koja imaju potrebne resurse za smanjivanje oporezivanja uz pomoć agresivnog poreznog planiranja kakve mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) nemaju; |
| --- | --- |

11.

smatra da takva situacija dovodi do neravnoteže u konkurenciji među poduzećima, prvenstveno među velikim multinacionalnim poduzećima koja imaju potrebne resurse za smanjivanje oporezivanja uz pomoć agresivnog poreznog planiranja kakve mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) nemaju;

| 12. | zapaža da se dugoročno, na razini Europske unije, primjećuje općeniti pad propisanih stopa oporezivanja poduzeća; |
| --- | --- |

12.

zapaža da se dugoročno, na razini Europske unije, primjećuje općeniti pad propisanih stopa oporezivanja poduzeća;

| 13. | ističe, međutim, da taj pad stopa zadnjih godina prate razni događaji poput proširenja porezne osnovice, rasta osnivanja poduzeća te niskih kamatnih stopa (s ograničenjem poreznih olakšica), koji su trebali dovesti do povećanja prihoda od oporezivanja poduzeća; |
| --- | --- |

13.

ističe, međutim, da taj pad stopa zadnjih godina prate razni događaji poput proširenja porezne osnovice, rasta osnivanja poduzeća te niskih kamatnih stopa (s ograničenjem poreznih olakšica), koji su trebali dovesti do povećanja prihoda od oporezivanja poduzeća;

| 14. | zapaža da je teško usporediti efektivne stope u različitim državama članicama te predlaže da se stoga osmisli zajednički način izračuna kako bi se omogućila usporedba efektivnih stopa oporezivanja u različitim državama članicama; |
| --- | --- |

14.

zapaža da je teško usporediti efektivne stope u različitim državama članicama te predlaže da se stoga osmisli zajednički način izračuna kako bi se omogućila usporedba efektivnih stopa oporezivanja u različitim državama članicama;

| 15. | podržava, s obzirom na OECD-ove studije prema kojima neka multinacionalna poduzeća koriste strategije koje im omogućavaju da plaćaju samo 5 % poreza na dobit, dok manja poduzeća plaćaju i do 30 %, zahtjev da multinacionalna poduzeća u svojim financijskim izvješćima za svaku državu članicu i svaku treću zemlju u kojoj posluju moraju obznaniti skup zbirnih podataka, uključujući i dobit ili gubitak prije oporezivanja, porez na dobit ili gubitak, broj zaposlenika i imovinu; te informacije trebalo bi učiniti dostupnima javnosti, po mogućnosti u obliku središnjeg registra EU-a; |
| --- | --- |

15.

podržava, s obzirom na OECD-ove studije prema kojima neka multinacionalna poduzeća koriste strategije koje im omogućavaju da plaćaju samo 5 % poreza na dobit, dok manja poduzeća plaćaju i do 30 %, zahtjev da multinacionalna poduzeća u svojim financijskim izvješćima za svaku državu članicu i svaku treću zemlju u kojoj posluju moraju obznaniti skup zbirnih podataka, uključujući i dobit ili gubitak prije oporezivanja, porez na dobit ili gubitak, broj zaposlenika i imovinu; te informacije trebalo bi učiniti dostupnima javnosti, po mogućnosti u obliku središnjeg registra EU-a;

Zajednička konsolidirana osnovica poreza na dobit (CCCTB)

| 16. | prepoznaje dvostruki potencijal zajedničke konsolidirane osnovice poreza na dobit (CCCTB): prvo, na području borbe protiv agresivnog poreznog planiranja, prevare i utaje poreza te štetnog poreznog natjecanja država članica; drugo, s ciljem jačanja jedinstvenog tržišta i smanjenja administrativnih opterećenja koja štete poduzećima svih veličina koja se bave prekograničnim aktivnostima; |
| --- | --- |

16.

prepoznaje dvostruki potencijal zajedničke konsolidirane osnovice poreza na dobit (CCCTB): prvo, na području borbe protiv agresivnog poreznog planiranja, prevare i utaje poreza te štetnog poreznog natjecanja država članica; drugo, s ciljem jačanja jedinstvenog tržišta i smanjenja administrativnih opterećenja koja štete poduzećima svih veličina koja se bave prekograničnim aktivnostima;

| 17. | smatra da bi određivanje porezne osnovice pomoću jedinstvenog skupa poreznih pravila (umjesto 28 različitih) pojednostavilo situaciju i bilo izvor uštede za poduzeća u pogledu administrativnih troškova te da bi ona bila posebno značajna za MSP-ove koji djeluju u nekoliko država članica; |
| --- | --- |

17.

smatra da bi određivanje porezne osnovice pomoću jedinstvenog skupa poreznih pravila (umjesto 28 različitih) pojednostavilo situaciju i bilo izvor uštede za poduzeća u pogledu administrativnih troškova te da bi ona bila posebno značajna za MSP-ove koji djeluju u nekoliko država članica;

| 18. | stoga naglašava pozitivan učinak koji CCCTB može imati na gospodarski rast, zapošljavanje i pravedno oporezivanje, kao i na javne financije, uključujući i financije lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

18.

stoga naglašava pozitivan učinak koji CCCTB može imati na gospodarski rast, zapošljavanje i pravedno oporezivanje, kao i na javne financije, uključujući i financije lokalnih i regionalnih vlasti;

Lokalni i regionalni aspekti CCCTB-a

| 19. | smatra da bi CCCTB, unatoč činjenici da barem prema prijedlogu iz 2011. ne cilja na lokalne i regionalne poreze, utjecao na porezne prihode lokalnih i regionalnih vlasti, od čega dio (ovisno o državi članici) potječe od lokalnih i regionalnih poreza prikupljenih na temelju nacionalne porezne osnovice i/ili dijela nacionalnog poreza na dobit poduzeća; |
| --- | --- |

19.

smatra da bi CCCTB, unatoč činjenici da barem prema prijedlogu iz 2011. ne cilja na lokalne i regionalne poreze, utjecao na porezne prihode lokalnih i regionalnih vlasti, od čega dio (ovisno o državi članici) potječe od lokalnih i regionalnih poreza prikupljenih na temelju nacionalne porezne osnovice i/ili dijela nacionalnog poreza na dobit poduzeća;

| 20. | poziva Komisiju da pažljivo prouči potencijalni učinak novog zakonodavnog prijedloga o provedbi CCCTB-a na lokalne i regionalne vlasti te posebice njihov proračun, no bez ponovnog pokretanja cijele procedure za analizu učinka CCCTB-a, što bi nepotrebno produžilo njegovu provedbu; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisiju da pažljivo prouči potencijalni učinak novog zakonodavnog prijedloga o provedbi CCCTB-a na lokalne i regionalne vlasti te posebice njihov proračun, no bez ponovnog pokretanja cijele procedure za analizu učinka CCCTB-a, što bi nepotrebno produžilo njegovu provedbu;

| 21. | ističe da bi u nekim državama članicama uvođenje sustava CCCTB-a utjecalo na lokalne i regionalne poreze jer je logično da se zbog pojednostavljivanja taj sustav koristi i za određivanje lokalnih i regionalnih poreza; |
| --- | --- |

21.

ističe da bi u nekim državama članicama uvođenje sustava CCCTB-a utjecalo na lokalne i regionalne poreze jer je logično da se zbog pojednostavljivanja taj sustav koristi i za određivanje lokalnih i regionalnih poreza;

CCCTB i stopa oporezivanja

| 22. | naglašava da CCCTB nije zamišljen za usklađivanje poreznih osnovica, s obzirom na to da postojeći ugovori ne sadrže članak koji se posebno odnosi na izravno oporezivanje. Međutim, činjenica da se postojećim ugovorima ne predviđa usklađivanje ne znači da države članice na tom području ne mogu ostvariti pojačanu suradnju; |
| --- | --- |

22.

naglašava da CCCTB nije zamišljen za usklađivanje poreznih osnovica, s obzirom na to da postojeći ugovori ne sadrže članak koji se posebno odnosi na izravno oporezivanje. Međutim, činjenica da se postojećim ugovorima ne predviđa usklađivanje ne znači da države članice na tom području ne mogu ostvariti pojačanu suradnju;

| 23. | zapaža da su propisane stope poreza za poduzeća u različitim državama članicama neprecizan pokazatelj, pa i zavaravajući, s obzirom na to da postoji toliko razlika u poreznim osnovicama, kao i olakšicama i povlaštenim režimima; ističe da u nekim slučajevima efektivna porezna stopa nema poveznice s propisanim stopama; |
| --- | --- |

23.

zapaža da su propisane stope poreza za poduzeća u različitim državama članicama neprecizan pokazatelj, pa i zavaravajući, s obzirom na to da postoji toliko razlika u poreznim osnovicama, kao i olakšicama i povlaštenim režimima; ističe da u nekim slučajevima efektivna porezna stopa nema poveznice s propisanim stopama;

| 24. | stoga traži da države članice i regije sa zakonodavnim ovlastima na području oporezivanja poduzeća u svrhu transparentnosti Komisiji dostave detaljne brojke koje se odnose na trenutnu prosječnu efektivnu stopu poreza na dobit poduzeća, i to s uključenim svim olakšicama; |
| --- | --- |

24.

stoga traži da države članice i regije sa zakonodavnim ovlastima na području oporezivanja poduzeća u svrhu transparentnosti Komisiji dostave detaljne brojke koje se odnose na trenutnu prosječnu efektivnu stopu poreza na dobit poduzeća, i to s uključenim svim olakšicama;

Obveza korištenja CCCTB-a i odgađanje konsolidacije

| 25. | pozdravlja Komisijina nastojanja da u svojem novom prijedlogu CCCTB učini obveznim barem za multinacionalna poduzeća, jer je očito da ta poduzeća koja provode agresivno porezno planiranje, izbjegavaju plaćanje ili varaju na plaćanju poreza ne bi pristala na sustav CCCTB-a koji bi takve prakse sprečavao ako bi on bio neobavezan; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja Komisijina nastojanja da u svojem novom prijedlogu CCCTB učini obveznim barem za multinacionalna poduzeća, jer je očito da ta poduzeća koja provode agresivno porezno planiranje, izbjegavaju plaćanje ili varaju na plaćanju poreza ne bi pristala na sustav CCCTB-a koji bi takve prakse sprečavao ako bi on bio neobavezan;

| 26. | podsjeća da je Odbor u svom mišljenju iz 2011. predložio da se CCCTB učini obveznim nakon prijelaznog razdoblja, barem za poduzeća određene veličine (2); |
| --- | --- |

26.

podsjeća da je Odbor u svom mišljenju iz 2011. predložio da se CCCTB učini obveznim nakon prijelaznog razdoblja, barem za poduzeća određene veličine (2);

| 27. | smatra poželjnim da se odmah uvede zajednička konsolidirana osnovica poreza na dobit. S obzirom na to da su pregovori o konsolidaciji bili teški i dugotrajni, podržava Komisijin pristup u vezi s odgađanjem konsolidacijskog elementa CCCTB-a ako to omogući napredak u pregovorima o drugim dijelovima prijedloga, a posebice uspostavi zajedničke osnovice. Stoga zapaža da je Komisija u svojem Programu rada za 2016., usvojenom 27. listopada, najavila kako namjerava povući sadašnji prijedlog o CCCTB-u, no pita se do koje mjere svojom namjerom da taj prijedlog zamijeni „prijedlozima o postupnom pristupu koji započinje usuglašavanjem obvezne porezne osnovice” Komisija predviđa zaključke javnog savjetovanja koje je otvorila 8. listopada i koje traje do 8. siječnja 2016.; |
| --- | --- |

27.

smatra poželjnim da se odmah uvede zajednička konsolidirana osnovica poreza na dobit. S obzirom na to da su pregovori o konsolidaciji bili teški i dugotrajni, podržava Komisijin pristup u vezi s odgađanjem konsolidacijskog elementa CCCTB-a ako to omogući napredak u pregovorima o drugim dijelovima prijedloga, a posebice uspostavi zajedničke osnovice. Stoga zapaža da je Komisija u svojem Programu rada za 2016., usvojenom 27. listopada, najavila kako namjerava povući sadašnji prijedlog o CCCTB-u, no pita se do koje mjere svojom namjerom da taj prijedlog zamijeni „prijedlozima o postupnom pristupu koji započinje usuglašavanjem obvezne porezne osnovice” Komisija predviđa zaključke javnog savjetovanja koje je otvorila 8. listopada i koje traje do 8. siječnja 2016.;

| 28. | podsjeća, međutim, da konsolidacija mora ostati cilj institucija EU-a i država članica na području oporezivanja poduzeća, utoliko što bi pružila rješenje za pitanja cijene transfera aktivnosti unutar grupacija u okviru Europske unije te za povezane probleme utaje poreza, a ujedno bi značila pojednostavljivanje i značajne uštede poduzeća na administrativnim troškovima; |
| --- | --- |

28.

podsjeća, međutim, da konsolidacija mora ostati cilj institucija EU-a i država članica na području oporezivanja poduzeća, utoliko što bi pružila rješenje za pitanja cijene transfera aktivnosti unutar grupacija u okviru Europske unije te za povezane probleme utaje poreza, a ujedno bi značila pojednostavljivanje i značajne uštede poduzeća na administrativnim troškovima;

| 29. | smatra da bi se, za slučaj da pregovori o konsolidaciji propadnu, mogla razmotriti minimalna stopa poreza; |
| --- | --- |

29.

smatra da bi se, za slučaj da pregovori o konsolidaciji propadnu, mogla razmotriti minimalna stopa poreza;

| 30. | nadalje, izražava zabrinutost zbog mogućnosti da privremeni prekogranični mehanizam za kompenzaciju koji je Komisija predvidjela u očekivanju uvođenja konsolidacije dovede do novih mogućnosti agresivnog poreznog planiranja; u pogledu tog rizika koji bi doveo do znatnog gubitka prihoda za države članice, OR poziva Komisiju da ubrza isprva predloženi vremenski okvir provedbe; |
| --- | --- |

30.

nadalje, izražava zabrinutost zbog mogućnosti da privremeni prekogranični mehanizam za kompenzaciju koji je Komisija predvidjela u očekivanju uvođenja konsolidacije dovede do novih mogućnosti agresivnog poreznog planiranja; u pogledu tog rizika koji bi doveo do znatnog gubitka prihoda za države članice, OR poziva Komisiju da ubrza isprva predloženi vremenski okvir provedbe;

Druga pitanja u vezi s CCCTB-om

| 31. | smatra da povoljno postupanje u odnosu na zaduživanje i kamate u mnogim poreznim režimima koči diversifikaciju modela financiranja poduzeća te sprečava jačanje financiranja poduzeća u EU-u vlastitim sredstvima, što se često prakticira u drugim državama; |
| --- | --- |

31.

smatra da povoljno postupanje u odnosu na zaduživanje i kamate u mnogim poreznim režimima koči diversifikaciju modela financiranja poduzeća te sprečava jačanje financiranja poduzeća u EU-u vlastitim sredstvima, što se često prakticira u drugim državama;

| 32. | stoga zahtijeva od Komisije i država članica da potiču veću diversifikaciju izvora financiranja za poduzeća, što bi nedvojbeno bilo blagotvorno za rast i zapošljavanje; |
| --- | --- |

32.

stoga zahtijeva od Komisije i država članica da potiču veću diversifikaciju izvora financiranja za poduzeća, što bi nedvojbeno bilo blagotvorno za rast i zapošljavanje;

| 33. | podsjeća na prijedlog Odbora izražen u mišljenju o CCCTB-u iz 2011. da se pri izradi popisa troškova koji se izuzimaju iz dobiti u obzir uzmu redoviti troškovi zaštite okoliša i smanjenja stakleničkih plinova, uključujući inicijative čiji je cilj uvođenje integriranih proizvodnih postupaka s malim utjecajem na okoliš; |
| --- | --- |

33.

podsjeća na prijedlog Odbora izražen u mišljenju o CCCTB-u iz 2011. da se pri izradi popisa troškova koji se izuzimaju iz dobiti u obzir uzmu redoviti troškovi zaštite okoliša i smanjenja stakleničkih plinova, uključujući inicijative čiji je cilj uvođenje integriranih proizvodnih postupaka s malim utjecajem na okoliš;

| 34. | poziva Komisiju da uključi tu mogućnost odbijanja troškova u svoj novi zakonodavni prijedlog koji se očekuje 2016.; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisiju da uključi tu mogućnost odbijanja troškova u svoj novi zakonodavni prijedlog koji se očekuje 2016.;

| 35. | isto tako podsjeća, što je već izrazio 2011., da bi za dostizanje cilja administrativnog pojednostavljenja primjenu zajedničke konsolidirane porezne osnovice trebala pratiti primjena zajedničkih računovodstvenih pravila; |
| --- | --- |

35.

isto tako podsjeća, što je već izrazio 2011., da bi za dostizanje cilja administrativnog pojednostavljenja primjenu zajedničke konsolidirane porezne osnovice trebala pratiti primjena zajedničkih računovodstvenih pravila;

Rad OECD-a

| 36. | pozdravlja činjenicu da su 16. studenoga 2015. zahvaljujući radu Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) čelnici država i vlada skupine G-20 u Antaliji usvojili Akcijski plan za smanjenje porezne osnovice i prijenos dobiti u kojemu sudjeluju 62 zemlje; no odredbe koje se odnose na javno izvješćivanje po zemljama svejedno smatra nedostatnima jer se u mjeri 13. BEPS-a predviđa automatsko izvješćivanje o podacima isključivo poreznim vlastima poreznog prebivališta matičnog društva, s obzirom na to da za banke i ekstraktivne industrije s poslovnim nastanom u EU-u obveza izvještavanja već postoji; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja činjenicu da su 16. studenoga 2015. zahvaljujući radu Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) čelnici država i vlada skupine G-20 u Antaliji usvojili Akcijski plan za smanjenje porezne osnovice i prijenos dobiti u kojemu sudjeluju 62 zemlje; no odredbe koje se odnose na javno izvješćivanje po zemljama svejedno smatra nedostatnima jer se u mjeri 13. BEPS-a predviđa automatsko izvješćivanje o podacima isključivo poreznim vlastima poreznog prebivališta matičnog društva, s obzirom na to da za banke i ekstraktivne industrije s poslovnim nastanom u EU-u obveza izvještavanja već postoji;

| 37. | traži od Europske komisije i država članica te od regija sa zakonodavnim ovlastima na području oporezivanja poduzeća da novom direktivom „protiv BEPS-a” osiguraju obvezno primjenjivanje paketa za BEPS kako bi se učinkovito borilo protiv tih pojava unutar Unije; |
| --- | --- |

37.

traži od Europske komisije i država članica te od regija sa zakonodavnim ovlastima na području oporezivanja poduzeća da novom direktivom „protiv BEPS-a” osiguraju obvezno primjenjivanje paketa za BEPS kako bi se učinkovito borilo protiv tih pojava unutar Unije;

| 38. | smatra pozitivnim što je u okviru Ecofina ugovoren „izmijenjeni pristup neksusa” i smatra, nadalje, da bi ta direktiva jednako tako trebala u europsko pravo uvesti „izmijenjeni pristup neksusa”, koji se na razini OECD-a definira u kontekstu projekta BEPS, a na razini Ecofina u okviru Radne skupine za kodeks ponašanja i koji se odnosi na porezne režime kojima se favoriziraju prihodi od patenata ili „patent boxes”; |
| --- | --- |

38.

smatra pozitivnim što je u okviru Ecofina ugovoren „izmijenjeni pristup neksusa” i smatra, nadalje, da bi ta direktiva jednako tako trebala u europsko pravo uvesti „izmijenjeni pristup neksusa”, koji se na razini OECD-a definira u kontekstu projekta BEPS, a na razini Ecofina u okviru Radne skupine za kodeks ponašanja i koji se odnosi na porezne režime kojima se favoriziraju prihodi od patenata ili „patent boxes”;

Nekooperativne jurisdikcije

| 39. | smatra da je od temeljne važnosti usporedo s inicijativama i napretkom potrebnim unutar Unije ojačati europski pristup nekooperativnim jurisdikcijama i poreznim oazama; |
| --- | --- |

39.

smatra da je od temeljne važnosti usporedo s inicijativama i napretkom potrebnim unutar Unije ojačati europski pristup nekooperativnim jurisdikcijama i poreznim oazama;

| 40. | smatra da su, posebice na tom području, nedostatak sloge između država članica i manjak usklađenosti činitelji koji poduzećima omogućuju da izbjegnu pravedno oporezivanje; |
| --- | --- |

40.

smatra da su, posebice na tom području, nedostatak sloge između država članica i manjak usklađenosti činitelji koji poduzećima omogućuju da izbjegnu pravedno oporezivanje;

| 41. | pozdravlja Komisijino objavljivanje popisa nekooperativnih poreznih jurisdikcija trećih zemalja kao priloga Komunikaciji te smatra da je to snažna simbolična inicijativa; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja Komisijino objavljivanje popisa nekooperativnih poreznih jurisdikcija trećih zemalja kao priloga Komunikaciji te smatra da je to snažna simbolična inicijativa;

| 42. | nadalje, smatra da bi objavljivanje tog popisa trebalo biti temelj za ambicioznu raspravu među svim državama članicama, s ciljem određivanja zajedničkog, usklađenog pristupa na europskoj razini naspram tih jurisdikcija u svrhu borbe protiv štetnih poreznih praksi koje one omogućuju; |
| --- | --- |

42.

nadalje, smatra da bi objavljivanje tog popisa trebalo biti temelj za ambicioznu raspravu među svim državama članicama, s ciljem određivanja zajedničkog, usklađenog pristupa na europskoj razini naspram tih jurisdikcija u svrhu borbe protiv štetnih poreznih praksi koje one omogućuju;

| 43. | postavlja pitanje o možda pretjerano ograničavajućem karakteru kriterija po kojima je izrađen popis nekooperativnih poreznih jurisdikcija koji je objavila Komisija, budući da ih takvima treba smatrati barem deset država članica; |
| --- | --- |

43.

postavlja pitanje o možda pretjerano ograničavajućem karakteru kriterija po kojima je izrađen popis nekooperativnih poreznih jurisdikcija koji je objavila Komisija, budući da ih takvima treba smatrati barem deset država članica;

| 44. | u tom pogledu pozdravlja sporazume koje su u svibnju 2015. potpisali EU s jedne strane i Švicarska, Andora i Lihtenštajn s druge strane, budući da to predstavlja velik korak prema transparentnosti i borbi protiv porezne prevare; |
| --- | --- |

44.

u tom pogledu pozdravlja sporazume koje su u svibnju 2015. potpisali EU s jedne strane i Švicarska, Andora i Lihtenštajn s druge strane, budući da to predstavlja velik korak prema transparentnosti i borbi protiv porezne prevare;

| 45. | smatra da je automatska razmjena informacija koju predviđaju sporazumi navedeni u prethodnoj točki učinkovit instrument za smanjenje i borbu protiv agresivnog poreznog planiranja te da ga je potrebno staviti u opću uporabu; pozdravlja, nadalje, što je nekoliko jurisdikcija koje su na Komisijinom popisu navedene kao nekooperativne u tom pogledu usvojilo ili se obvezalo usvojiti svjetsku normu. |
| --- | --- |

45.

smatra da je automatska razmjena informacija koju predviđaju sporazumi navedeni u prethodnoj točki učinkovit instrument za smanjenje i borbu protiv agresivnog poreznog planiranja te da ga je potrebno staviti u opću uporabu; pozdravlja, nadalje, što je nekoliko jurisdikcija koje su na Komisijinom popisu navedene kao nekooperativne u tom pogledu usvojilo ili se obvezalo usvojiti svjetsku normu.

Bruxelles, 4. prosinca 2015.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  „Closing the European Tax Gap”, izvješće R. Murphyja, direktora Tax Research UK, za Klub zastupnika Progresivnog saveza socijalista i demokrata u Europskom parlamentu. Dostupno na internetu: http://www.socialistsanddemocrats.eu/sites/default/files/120229_richard_murphy_eu_tax_gap_en.pdf (EN).

1

(2)  Mišljenje Odbora regija „Ponovno uvođenje zajedničke konsolidirane osnovice poreza na dobit (CCCTB)”. Izvjestitelj: Gusty Graas (LU/ALDE). Ref: ECOS-V-018/CdR 152/2011 fin. Dostupno na internetu: http://webapi.cor.europa.eu/documentsanonymous/cdr152-2011_fin_ac_fr.doc

2

---

| 10.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 51/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 51/39

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Lokalna i regionalna dimenzija Sporazuma o trgovini uslugama (TiSA)

(2016/C 051/08)

| Izvjestitelj: | Helmuth MARKOV (DE/PES), ministar za pravosuđe, europske poslove i zaštitu potrošača savezne zemlje Brandenburga |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Helmuth MARKOV (DE/PES), ministar za pravosuđe, europske poslove i zaštitu potrošača savezne zemlje Brandenburga

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Uvodne Napomene

| 1. | Pregovori o Sporazumu o trgovini uslugama (engl. TiSA) započeli su početkom 2013. godine, a trenutačno o njemu pregovara 51 članica Svjetske trgovinske organizacije (WTO) (1), uključujući i EU; |
| --- | --- |

1.

Pregovori o Sporazumu o trgovini uslugama (engl. TiSA) započeli su početkom 2013. godine, a trenutačno o njemu pregovara 51 članica Svjetske trgovinske organizacije (WTO) (1), uključujući i EU;

| 2. | cilj je stranaka u pregovorima liberalizacija trgovine uslugama, važnog segmenta globalnog gospodarstva. Sektor usluga u EU-u zapošljava oko 68 % radne snage, dok 10 milijuna radnih mjesta u Uniji ovisi o izvozu usluga. Liberalizacija trgovine uslugama uglavnom se shvaća kao uklanjanje prepreka za pružatelje usluga iz inozemstva; |
| --- | --- |

2.

cilj je stranaka u pregovorima liberalizacija trgovine uslugama, važnog segmenta globalnog gospodarstva. Sektor usluga u EU-u zapošljava oko 68 % radne snage, dok 10 milijuna radnih mjesta u Uniji ovisi o izvozu usluga. Liberalizacija trgovine uslugama uglavnom se shvaća kao uklanjanje prepreka za pružatelje usluga iz inozemstva;

| 3. | iako se pregovori o sporazumu TiSA vode izvan okvira WTO-a, TiSA treba biti u skladu s Općim sporazumom o trgovini uslugama (GATS), kako bi u slučaju mogućeg budućeg pristupanja novih članica WTO-a mogla prerasti u multilateralni sporazum; |
| --- | --- |

3.

iako se pregovori o sporazumu TiSA vode izvan okvira WTO-a, TiSA treba biti u skladu s Općim sporazumom o trgovini uslugama (GATS), kako bi u slučaju mogućeg budućeg pristupanja novih članica WTO-a mogla prerasti u multilateralni sporazum;

Opće Napomene

| 4. | Europski odbor regija (OR) već je u mišljenju od 3. srpnja 2003. povodom pregovora o WTO-ovom Općem sporazumu o trgovini uslugama naglasio da pregovori o trgovini uslugama imaju golem značaj zbog gospodarskih interesa na regionalnoj razini (jer pomažu europskim poduzećima, osobito MSP-ovima, da pristupe tržištima izvan EU-a) kao i interesa lokalnih i regionalnih vlasti, koje u velikoj mjeri reguliraju usluge ili ih u određenim slučajevima same pružaju. U istom je mišljenju upozorio da na poduzeća u vlasništvu regionalnih i lokalnih vlasti načelo uzajamnosti pristupa tržištima nije primjenljivo jer su ona vezana za svoja vlastita područja; |
| --- | --- |

4.

Europski odbor regija (OR) već je u mišljenju od 3. srpnja 2003. povodom pregovora o WTO-ovom Općem sporazumu o trgovini uslugama naglasio da pregovori o trgovini uslugama imaju golem značaj zbog gospodarskih interesa na regionalnoj razini (jer pomažu europskim poduzećima, osobito MSP-ovima, da pristupe tržištima izvan EU-a) kao i interesa lokalnih i regionalnih vlasti, koje u velikoj mjeri reguliraju usluge ili ih u određenim slučajevima same pružaju. U istom je mišljenju upozorio da na poduzeća u vlasništvu regionalnih i lokalnih vlasti načelo uzajamnosti pristupa tržištima nije primjenljivo jer su ona vezana za svoja vlastita područja;

| 5. | ti se zaključci mogu primijeniti i na pregovore o Sporazumu o trgovini uslugama, baš kao i zaključak da se javne usluge temelje na svijesti regionalnih i lokalnih vlasti o dužnostima i obvezama koje imaju prema građanima, zbog čega treba jamčiti demokratski nadzor, kontinuitet, dostupnost i kvalitetu; |
| --- | --- |

5.

ti se zaključci mogu primijeniti i na pregovore o Sporazumu o trgovini uslugama, baš kao i zaključak da se javne usluge temelje na svijesti regionalnih i lokalnih vlasti o dužnostima i obvezama koje imaju prema građanima, zbog čega treba jamčiti demokratski nadzor, kontinuitet, dostupnost i kvalitetu;

| 6. | pozdravlja opći pristup nacrta izvješća Europskog parlamenta o preporukama Komisiji za pregovore o Sporazumu o trgovini uslugama, prema kojem potrošači od tog sporazuma „moraju imati konkretne koristi, a zainteresiranim se stranama treba odobriti pristup pregovorima kako bi se olakšala buduća multilateralizacija”. Posljedično su „javne i kulturne usluge, temeljna prava na privatnost podataka i pravedne radne uvjete te pravo na zakonsko uređivanje neprenosivi i trebalo bi ih nedvosmisleno isključiti iz područja primjene Sporazuma”. Nadalje pozdravlja to što se u nacrtu izvješća često spominje lokalna i regionalna dimenzija pregovora o sporazumu TiSA; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja opći pristup nacrta izvješća Europskog parlamenta o preporukama Komisiji za pregovore o Sporazumu o trgovini uslugama, prema kojem potrošači od tog sporazuma „moraju imati konkretne koristi, a zainteresiranim se stranama treba odobriti pristup pregovorima kako bi se olakšala buduća multilateralizacija”. Posljedično su „javne i kulturne usluge, temeljna prava na privatnost podataka i pravedne radne uvjete te pravo na zakonsko uređivanje neprenosivi i trebalo bi ih nedvosmisleno isključiti iz područja primjene Sporazuma”. Nadalje pozdravlja to što se u nacrtu izvješća često spominje lokalna i regionalna dimenzija pregovora o sporazumu TiSA;

| 7. | naglašava da pregovarački mandat EU-a za TiSA-u obuhvaća samo odredbe o pristupu tržištu i nediskriminaciju stranih pružatelja usluga, a ne uključuje pravo EU-a, država članica i lokalnih i regionalnih vlasti da pružanje usluga sami reguliraju; |
| --- | --- |

7.

naglašava da pregovarački mandat EU-a za TiSA-u obuhvaća samo odredbe o pristupu tržištu i nediskriminaciju stranih pružatelja usluga, a ne uključuje pravo EU-a, država članica i lokalnih i regionalnih vlasti da pružanje usluga sami reguliraju;

opće preporuke

| 8. | uviđa da su usluge vitalna komponenta svjetskog i europskog gospodarstva te da daljnja liberalizacija trgovine uslugama na temelju sporazuma TiSA može donijeti višestruke gospodarske koristi, prvenstveno u privatnom sektoru; |
| --- | --- |

8.

uviđa da su usluge vitalna komponenta svjetskog i europskog gospodarstva te da daljnja liberalizacija trgovine uslugama na temelju sporazuma TiSA može donijeti višestruke gospodarske koristi, prvenstveno u privatnom sektoru;

| 9. | podupire sadašnje rasprave o Sporazumu i naglašava da je, u cilju postizanja legitimnih rezultata uz uključivanje svih dionika, potrebno uspostaviti ravnotežu između potrebe pregovaračkih strana za povjerljivošću tijekom pregovora i stalne potrebe za transparentnošću; u tom smislu podsjeća na uobičajenu praksu WTO-a da pregovarački dokumenti budu dostupni javnosti i očekuje da se ta praksa primijeni i na sporazum TiSA; |
| --- | --- |

9.

podupire sadašnje rasprave o Sporazumu i naglašava da je, u cilju postizanja legitimnih rezultata uz uključivanje svih dionika, potrebno uspostaviti ravnotežu između potrebe pregovaračkih strana za povjerljivošću tijekom pregovora i stalne potrebe za transparentnošću; u tom smislu podsjeća na uobičajenu praksu WTO-a da pregovarački dokumenti budu dostupni javnosti i očekuje da se ta praksa primijeni i na sporazum TiSA;

| 10. | pozdravlja napore Europske komisije za postizanje veće transparentnosti u pregovorima; ističe, međutim, da je – bez obzira na to što je Europska komisija objavila pregovarački mandat – potrebno pozivati lokalne i regionalne predstavnike, koje na razini Unije predstavlja Europski odbor regija, da sudjeluju u raspravi Komisije na početku i kraju pregovaračkih krugova; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja napore Europske komisije za postizanje veće transparentnosti u pregovorima; ističe, međutim, da je – bez obzira na to što je Europska komisija objavila pregovarački mandat – potrebno pozivati lokalne i regionalne predstavnike, koje na razini Unije predstavlja Europski odbor regija, da sudjeluju u raspravi Komisije na početku i kraju pregovaračkih krugova;

| 11. | pozdravlja to što se u smjernicama Europske komisije za pregovore o Sporazumu predviđa sljedeće: „Sporazum potvrđuje pravo EU-a i njegovih država članica da u svrhu ostvarenja ciljeva od javnog interesa reguliraju pružanje usluga na svom području i u tom kontekstu uvode nove propise”; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja to što se u smjernicama Europske komisije za pregovore o Sporazumu predviđa sljedeće: „Sporazum potvrđuje pravo EU-a i njegovih država članica da u svrhu ostvarenja ciljeva od javnog interesa reguliraju pružanje usluga na svom području i u tom kontekstu uvode nove propise”;

| 12. | u pogledu javnih usluga ponovo ističe da je važno u direktivama o pregovorima uputiti na članke 14. i 106. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i na Protokol (br. 26) o uslugama od općeg interesa te poziva na puno poštovanje autonomije lokalnih i regionalnih razina vlasti u skladu s člankom 4. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU); s tim u vezi izražava, međutim, žaljenje zbog nedosljednosti terminologije koja se koristi u trgovinskim sporazumima o kojima EU trenutno pregovara (CETA, TTIP, TiSA) na području javnih usluga; |
| --- | --- |

12.

u pogledu javnih usluga ponovo ističe da je važno u direktivama o pregovorima uputiti na članke 14. i 106. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i na Protokol (br. 26) o uslugama od općeg interesa te poziva na puno poštovanje autonomije lokalnih i regionalnih razina vlasti u skladu s člankom 4. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU); s tim u vezi izražava, međutim, žaljenje zbog nedosljednosti terminologije koja se koristi u trgovinskim sporazumima o kojima EU trenutno pregovara (CETA, TTIP, TiSA) na području javnih usluga;

| 13. | podsjeća da se pregovori o Sporazumu o trgovini uslugama ne tiču privatizacije usluga; |
| --- | --- |

13.

podsjeća da se pregovori o Sporazumu o trgovini uslugama ne tiču privatizacije usluga;

| 14. | naglašava potrebu prikupljanja sveobuhvatnih i usporedivih podataka o učinku odredbi sporazuma TiSA na lokalnoj i regionalnoj razini i odgovarajuće ažuriranje statističkih prikaza i gospodarskih prognoza na temelju dobivenih podataka i procjena učinaka; |
| --- | --- |

14.

naglašava potrebu prikupljanja sveobuhvatnih i usporedivih podataka o učinku odredbi sporazuma TiSA na lokalnoj i regionalnoj razini i odgovarajuće ažuriranje statističkih prikaza i gospodarskih prognoza na temelju dobivenih podataka i procjena učinaka;

| 15. | izražava zabrinutost zbog činjenice da procjena učinka održivosti koja je predviđena u smjernicama za pregovore EU-a (2) još nije završena; poziva da se u toj procjeni razmotri utjecaj sporazuma TiSA na teritorijalnu koheziju (procjena teritorijalnog učinka); |
| --- | --- |

15.

izražava zabrinutost zbog činjenice da procjena učinka održivosti koja je predviđena u smjernicama za pregovore EU-a (2) još nije završena; poziva da se u toj procjeni razmotri utjecaj sporazuma TiSA na teritorijalnu koheziju (procjena teritorijalnog učinka);

| 16. | podsjeća na obvezu iz članka 11. UFEU-a da se zahtjeve u pogledu zaštite okoliša mora uključiti i u vanjsku politiku EU-a, posebice s ciljem promicanja održivog razvoja; |
| --- | --- |

16.

podsjeća na obvezu iz članka 11. UFEU-a da se zahtjeve u pogledu zaštite okoliša mora uključiti i u vanjsku politiku EU-a, posebice s ciljem promicanja održivog razvoja;

| 17. | skreće pozornost Europskoj komisiji na specifične interese regionalne i lokalne razine u vezi s pregovorima o sporazumu TiSA. Ta bi zadaća mogla postati još važnija ako na temelju mišljenja Suda Europske unije o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura bude potvrđeno da je TiSA mješoviti trgovinski sporazum, zbog čega bi ga u različitim državama članicama trebale ratificirati skupštine na regionalnoj razini; |
| --- | --- |

17.

skreće pozornost Europskoj komisiji na specifične interese regionalne i lokalne razine u vezi s pregovorima o sporazumu TiSA. Ta bi zadaća mogla postati još važnija ako na temelju mišljenja Suda Europske unije o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura bude potvrđeno da je TiSA mješoviti trgovinski sporazum, zbog čega bi ga u različitim državama članicama trebale ratificirati skupštine na regionalnoj razini;

| 18. | podsjeća da je zajednička trgovinska politika definirana u članku 3. stavku 1. UFEU-a kao jedno od područja na kojem Unija ima isključivu nadležnost. Međutim, ako trgovinski pregovori imaju utjecaja na područja koja su u nadležnosti država članica, potrebno je u što ranijoj fazi pregovora definirati raspodjelu nadležnosti uzimajući u obzir načelo supsidijarnosti; |
| --- | --- |

18.

podsjeća da je zajednička trgovinska politika definirana u članku 3. stavku 1. UFEU-a kao jedno od područja na kojem Unija ima isključivu nadležnost. Međutim, ako trgovinski pregovori imaju utjecaja na područja koja su u nadležnosti država članica, potrebno je u što ranijoj fazi pregovora definirati raspodjelu nadležnosti uzimajući u obzir načelo supsidijarnosti;

prijedlozi

| 19. | OR podržava pristup u okviru kojeg bi se u pogledu nediskriminacije koristio „negativan popis” područja koja je potrebno izuzeti iz Sporazuma, dok bi se u pogledu pristupa tržištima primjenjivao „pozitivni popis” područja politika na koja Sporazum treba primjenjivati; |
| --- | --- |

19.

OR podržava pristup u okviru kojeg bi se u pogledu nediskriminacije koristio „negativan popis” područja koja je potrebno izuzeti iz Sporazuma, dok bi se u pogledu pristupa tržištima primjenjivao „pozitivni popis” područja politika na koja Sporazum treba primjenjivati;

| 20. | očekuje da strategije koje se temelje na podacima, čak i ako su ključne za poduzetništvo i rast, budu korištene samo ako ne dovode u opasnost pravo građana na primjerenu zaštitu privatnosti (tj. uz sveobuhvatnu, bezuvjetnu zaštitu osobnih podataka); stoga poziva na bezuvjetno opće izuzeće mjera za zaštitu privatnosti prilikom obrade i prijenosa osobnih podataka te mjera za zaštitu povjerljivosti osobne dokumentacije i računa u skladu s člankom XIV. Općeg sporazuma o trgovini uslugama GATS i nastavljajući se na njega. Također se protivi svakoj primjeni Sporazuma na mjere za zaštitu podataka sve dok EU ne uvede sveobuhvatan pravni okvir za zaštitu podataka prilagođen sadašnjem stupnju digitalizacije; |
| --- | --- |

20.

očekuje da strategije koje se temelje na podacima, čak i ako su ključne za poduzetništvo i rast, budu korištene samo ako ne dovode u opasnost pravo građana na primjerenu zaštitu privatnosti (tj. uz sveobuhvatnu, bezuvjetnu zaštitu osobnih podataka); stoga poziva na bezuvjetno opće izuzeće mjera za zaštitu privatnosti prilikom obrade i prijenosa osobnih podataka te mjera za zaštitu povjerljivosti osobne dokumentacije i računa u skladu s člankom XIV. Općeg sporazuma o trgovini uslugama GATS i nastavljajući se na njega. Također se protivi svakoj primjeni Sporazuma na mjere za zaštitu podataka sve dok EU ne uvede sveobuhvatan pravni okvir za zaštitu podataka prilagođen sadašnjem stupnju digitalizacije;

| 21. | odbacuje svako ograničenje regulatorne suverenosti nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti, naročito na područjima obrazovanja, kulture, kazališta, knjižnica, muzeja i financija te zaštite na radnom mjestu, zaštite okoliša, zaštite podataka, javno financiranih usluga socijalne i zdravstvene skrbi, licenciranja zdravstvenih ustanova i laboratorija, pogona za zbrinjavanje otpada i elektrana, propisa za zaštitu potrošača, mjera za socijalnu koheziju, kod škola i javno financiranih obrazovnih usluga te ostalih, privatno financiranih obrazovnih usluga kao i kod propisa o javnoj nabavi; |
| --- | --- |

21.

odbacuje svako ograničenje regulatorne suverenosti nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti, naročito na područjima obrazovanja, kulture, kazališta, knjižnica, muzeja i financija te zaštite na radnom mjestu, zaštite okoliša, zaštite podataka, javno financiranih usluga socijalne i zdravstvene skrbi, licenciranja zdravstvenih ustanova i laboratorija, pogona za zbrinjavanje otpada i elektrana, propisa za zaštitu potrošača, mjera za socijalnu koheziju, kod škola i javno financiranih obrazovnih usluga te ostalih, privatno financiranih obrazovnih usluga kao i kod propisa o javnoj nabavi;

| 22. | protivi se ograničenjima unakrsnog financiranja poduzeća u istoj teritorijalnoj jedinici ako su ona stroža od ograničenja u pravu Unije i pravu država članica; |
| --- | --- |

22.

protivi se ograničenjima unakrsnog financiranja poduzeća u istoj teritorijalnoj jedinici ako su ona stroža od ograničenja u pravu Unije i pravu država članica;

| 23. | potiče usvajanje odredbe o reviziji kojom bi se omogućilo ponovno razmatranje Sporazuma te uključivanje odredbi u Sporazum kojima bi se omogućilo da se odluka o liberalizaciji neke usluge u bilo kojem trenutku može povući; |
| --- | --- |

23.

potiče usvajanje odredbe o reviziji kojom bi se omogućilo ponovno razmatranje Sporazuma te uključivanje odredbi u Sporazum kojima bi se omogućilo da se odluka o liberalizaciji neke usluge u bilo kojem trenutku može povući;

| 24. | protivi se uvođenju odredbi koje bi lokalne i regionalne vlasti obvezale na zadržavanje statusa liberalizacije dogovorenog u vrijeme sklapanja Sporazuma (odredba o mirovanju), koje bi zabranile povratak liberalizirane usluge javnim tijelima (zakočna odredba) odnosno koje bi svaku novu uslugu automatski i potpuno podvrgnule liberalizaciji (zaštitna odredba); |
| --- | --- |

24.

protivi se uvođenju odredbi koje bi lokalne i regionalne vlasti obvezale na zadržavanje statusa liberalizacije dogovorenog u vrijeme sklapanja Sporazuma (odredba o mirovanju), koje bi zabranile povratak liberalizirane usluge javnim tijelima (zakočna odredba) odnosno koje bi svaku novu uslugu automatski i potpuno podvrgnule liberalizaciji (zaštitna odredba);

| 25. | smatra da se sporazumom TiSA trebaju odrediti samo minimalni standardi i da se ne bi smjelo ograničiti pravo na primjenjivanje viših standarda; |
| --- | --- |

25.

smatra da se sporazumom TiSA trebaju odrediti samo minimalni standardi i da se ne bi smjelo ograničiti pravo na primjenjivanje viših standarda;

| 26. | poziva na uvođenje socijalnog poglavlja u Sporazum, kojim bi se na temelju odgovarajućih konvencija Međunarodne organizacije rada zajamčili standardi socijalne zaštite, posebice radni standardi, pri čemu to poglavlje ne smije onemogućivati multilateralizaciju Sporazuma; |
| --- | --- |

26.

poziva na uvođenje socijalnog poglavlja u Sporazum, kojim bi se na temelju odgovarajućih konvencija Međunarodne organizacije rada zajamčili standardi socijalne zaštite, posebice radni standardi, pri čemu to poglavlje ne smije onemogućivati multilateralizaciju Sporazuma;

| 27. | traži zaštitu načela države odredišta kod različitih standarda, posebice u pogledu 4. načina (vremenski ograničena sloboda kretanja pružatelja usluga ili upućenih zaposlenika pružatelja usluga), kako bi se osiguralo da se i dalje primjenjuju propisi o kvalifikacijama radne snage te zakoni o radu i kolektivnim ugovorima zemlje domaćina; vremenski ograničena sloboda kretanja pružatelja usluga i upućenih zaposlenika pružatelja usluga ne može se i ne smije zloupotrebljavati u svrhu sprečavanja štrajka ili zaobilaženja postojećih zakona o kolektivnim ugovorima (zapošljavanjem zaposlenika na određeno vrijeme); |
| --- | --- |

27.

traži zaštitu načela države odredišta kod različitih standarda, posebice u pogledu 4. načina (vremenski ograničena sloboda kretanja pružatelja usluga ili upućenih zaposlenika pružatelja usluga), kako bi se osiguralo da se i dalje primjenjuju propisi o kvalifikacijama radne snage te zakoni o radu i kolektivnim ugovorima zemlje domaćina; vremenski ograničena sloboda kretanja pružatelja usluga i upućenih zaposlenika pružatelja usluga ne može se i ne smije zloupotrebljavati u svrhu sprečavanja štrajka ili zaobilaženja postojećih zakona o kolektivnim ugovorima (zapošljavanjem zaposlenika na određeno vrijeme);

| 28. | poziva da se u tekstu o kojem se pregovara u potpunosti prizna pravo europskih, nacionalnih i lokalnih vlasti na zakonsko uređivanje u javnom interesu („pravo na zakonsko uređivanje”) i polazi od toga da suradnja na području regulative neće ni na jednoj razini ugroziti demokratsko zakonodavstvo ili propise niti usporiti postupak njihove izrade; |
| --- | --- |

28.

poziva da se u tekstu o kojem se pregovara u potpunosti prizna pravo europskih, nacionalnih i lokalnih vlasti na zakonsko uređivanje u javnom interesu („pravo na zakonsko uređivanje”) i polazi od toga da suradnja na području regulative neće ni na jednoj razini ugroziti demokratsko zakonodavstvo ili propise niti usporiti postupak njihove izrade;

| 29. | poziva da se u Sporazumu TiSA predvidi mogućnost da se sudskim putem preispituje poštovanje ljudskih prava prilikom trgovine uslugama; |
| --- | --- |

29.

poziva da se u Sporazumu TiSA predvidi mogućnost da se sudskim putem preispituje poštovanje ljudskih prava prilikom trgovine uslugama;

| 30. | traži da se pravni sporovi koji utječu na provedbu Sporazuma rješavaju na javnim sudovima u mjestu u kojem je registriran ured tuženika, na njegovu jeziku i uz primjenu važećih pravnih propisa njegove zemlje. Mora se omogućiti pravo na žalbu. Postupci za rješavanje sporova među državama trebali bi se temeljiti na postojećim postupcima rješavanja sporova na razini WTO-a. Sporazum ne bi smio podrazumijevati mehanizam rješavanja sporova između ulagača i država; |
| --- | --- |

30.

traži da se pravni sporovi koji utječu na provedbu Sporazuma rješavaju na javnim sudovima u mjestu u kojem je registriran ured tuženika, na njegovu jeziku i uz primjenu važećih pravnih propisa njegove zemlje. Mora se omogućiti pravo na žalbu. Postupci za rješavanje sporova među državama trebali bi se temeljiti na postojećim postupcima rješavanja sporova na razini WTO-a. Sporazum ne bi smio podrazumijevati mehanizam rješavanja sporova između ulagača i država;

| 31. | predlaže da se razmotri mogućnost uključivanja odredbi o zaštiti korisnika internetskih usluga, osobito od prijevara prilikom trgovine, kao i poseban režim sudske nadležnosti kod poslovanja s potrošačima po uzoru na Uredbu Bruxelles I; |
| --- | --- |

31.

predlaže da se razmotri mogućnost uključivanja odredbi o zaštiti korisnika internetskih usluga, osobito od prijevara prilikom trgovine, kao i poseban režim sudske nadležnosti kod poslovanja s potrošačima po uzoru na Uredbu Bruxelles I;

| 32. | očekuje pružanje univerzalnih usluga, pored ostalog i zato da bi se građanima u udaljenim regijama, u pograničnim područjima, na otocima, u planinskim područjima itd. osigurala ista kvaliteta i iste cijene usluga koje imaju građani u gradovima; |
| --- | --- |

32.

očekuje pružanje univerzalnih usluga, pored ostalog i zato da bi se građanima u udaljenim regijama, u pograničnim područjima, na otocima, u planinskim područjima itd. osigurala ista kvaliteta i iste cijene usluga koje imaju građani u gradovima;

| 33. | protivi se klasifikaciji općinskih i regionalnih propisa o korištenju zemljišta i regionalnih planova prostornog uređenja i razvoja kao necarinskih trgovinskih prepreka; |
| --- | --- |

33.

protivi se klasifikaciji općinskih i regionalnih propisa o korištenju zemljišta i regionalnih planova prostornog uređenja i razvoja kao necarinskih trgovinskih prepreka;

| 34. | pozdravlja to što su audiovizualne usluge izričito izuzete iz pregovora, ali izražava nezadovoljstvo zbog toga što se to ne primjenjuje i na kulturne usluge; stoga sa zabrinutošću upozorava da je teško razgraničiti kulturne usluge i zahtijeva zaštitu lokalne i regionalne jezične raznolikosti i kulturnih posebnosti (pri čemu posebnu pozornost treba posvetiti potrebama manjina) te zaštitu autorskih prava i intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja to što su audiovizualne usluge izričito izuzete iz pregovora, ali izražava nezadovoljstvo zbog toga što se to ne primjenjuje i na kulturne usluge; stoga sa zabrinutošću upozorava da je teško razgraničiti kulturne usluge i zahtijeva zaštitu lokalne i regionalne jezične raznolikosti i kulturnih posebnosti (pri čemu posebnu pozornost treba posvetiti potrebama manjina) te zaštitu autorskih prava i intelektualnog vlasništva;

| 35. | snažno se protivi preuzimanju obveza na području financijskih usluga koje su protivne važećim odredbama EU-a o reguliranju financijskih tržišta i proizvoda; |
| --- | --- |

35.

snažno se protivi preuzimanju obveza na području financijskih usluga koje su protivne važećim odredbama EU-a o reguliranju financijskih tržišta i proizvoda;

| 36. | očekuje da se organizira drugo javno savjetovanje o Sporazumu o trgovini uslugama i izričito poziva Europsku komisiju da u konačnoj ocjeni odredbi Sporazuma vodi računa o rezultatima tog i prethodnog savjetovanja; |
| --- | --- |

36.

očekuje da se organizira drugo javno savjetovanje o Sporazumu o trgovini uslugama i izričito poziva Europsku komisiju da u konačnoj ocjeni odredbi Sporazuma vodi računa o rezultatima tog i prethodnog savjetovanja;

| 37. | traži da pregovori o sporazumu TiSA budu otvoreni, čime bi se omogućilo da se zemlje u razvoju i najmanje razvijene zemlje pridruže ako to žele; |
| --- | --- |

37.

traži da pregovori o sporazumu TiSA budu otvoreni, čime bi se omogućilo da se zemlje u razvoju i najmanje razvijene zemlje pridruže ako to žele;

| 38. | naglašava potrebu za višestranim pristupom u svijetu koji je sve povezaniji; |
| --- | --- |

38.

naglašava potrebu za višestranim pristupom u svijetu koji je sve povezaniji;

| 39. | poziva na pregovore o trgovinskim pravilima koja će pridonijeti kako poštenoj i pravednoj trgovini tako i održivom razvoju i u tom kontekstu pozdravlja najavu Europske komisije iz njezine trgovinske strategije, prema kojoj bi europska trgovinska politika trebala biti usklađena s Programom održivog razvoja u razdoblju do 2030. |
| --- | --- |

39.

poziva na pregovore o trgovinskim pravilima koja će pridonijeti kako poštenoj i pravednoj trgovini tako i održivom razvoju i u tom kontekstu pozdravlja najavu Europske komisije iz njezine trgovinske strategije, prema kojoj bi europska trgovinska politika trebala biti usklađena s Programom održivog razvoja u razdoblju do 2030.

Bruxelles, 4. prosinca 2015.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  Članice koje su trenutačno uključene u pregovore jesu Australija, Čile, Kostarika, Hong Kong, Island, Izrael, Japan, Kanada, Kolumbija, Lihtenštajn, Mauricijus, Meksiko, Novi Zeland, Norveška, Pakistan, Panama, Paragvaj, Peru, Švicarska, Južna Koreja, Tajvan, Turska, SAD i 28 zemalja članica EU-a.

1

(2)  Vidjeti točku 10. u: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6891-2013-ADD-1-DCL-1/en/pdf

2

---

| 10.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 51/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 51/43

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Budućnost Sporazuma gradonačelnika

(2016/C 051/09)

| Izvjestiteljica: | gđa Kata TÜTTŐ (HU/PES), savjetnica, 12. oblast Budimpešte |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

gđa Kata TÜTTŐ (HU/PES), savjetnica, 12. oblast Budimpešte

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Jačanje Sporazuma gradonačelnika i utvrđivanje novih ciljeva

| 1. | podupire Sporazum gradonačelnika još od njegovog osnivanja 2008. godine. Sporazum gradonačelnika europski je pokret čija je svrha postizanje i po mogućnosti premašivanje cilja koji je zadala Europska unija u pogledu smanjenja emisija CO2 za 20 % do 2020. Stoga su lokalne vlasti potpisnice Sporazuma utvrdile ciljeve koje moraju postići na području energetske učinkovitosti i obnovljive energije. Sporazum gradonačelnika danas postoji u svim državama članicama osim u jednoj, a lokalne i regionalne vlasti koje u njemu sudjeluju i čiji broj premašuje 6 000 predstavljaju trećinu stanovništva Unije. Potpisnici su se obvezali da će svoje emisije ugljičnog dioksida u prosjeku smanjiti za 28 %; |
| --- | --- |

1.

podupire Sporazum gradonačelnika još od njegovog osnivanja 2008. godine. Sporazum gradonačelnika europski je pokret čija je svrha postizanje i po mogućnosti premašivanje cilja koji je zadala Europska unija u pogledu smanjenja emisija CO2 za 20 % do 2020. Stoga su lokalne vlasti potpisnice Sporazuma utvrdile ciljeve koje moraju postići na području energetske učinkovitosti i obnovljive energije. Sporazum gradonačelnika danas postoji u svim državama članicama osim u jednoj, a lokalne i regionalne vlasti koje u njemu sudjeluju i čiji broj premašuje 6 000 predstavljaju trećinu stanovništva Unije. Potpisnici su se obvezali da će svoje emisije ugljičnog dioksida u prosjeku smanjiti za 28 %;

| 2. | u skladu sa svojim prethodnim mišljenjima (1) priznaje da od svojeg osnivanja Sporazum gradonačelnika postiže nezabilježeni uspjeh kako u mobiliziranju lokalnih i regionalnih vlasti oko pitanja koja se odnose na klimu i energiju tako i pri uspostavljanju upravljačkih struktura na nekoliko razina; |
| --- | --- |

2.

u skladu sa svojim prethodnim mišljenjima (1) priznaje da od svojeg osnivanja Sporazum gradonačelnika postiže nezabilježeni uspjeh kako u mobiliziranju lokalnih i regionalnih vlasti oko pitanja koja se odnose na klimu i energiju tako i pri uspostavljanju upravljačkih struktura na nekoliko razina;

| 3. | pozdravlja činjenicu da je Europska komisija pokrenula ovu inicijativu i da je financira, jer zahvaljujući mjerama štednje energije i promicanja čistih energija ta inicijativa pomaže da više od 6 400 gradova i regija u svijetu smanjuje svoje emisije CO2. Na temelju obveza koje su svojevoljno preuzele članice Sporazuma, to bi smanjenje do 2020. trebalo doseći 28 %; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja činjenicu da je Europska komisija pokrenula ovu inicijativu i da je financira, jer zahvaljujući mjerama štednje energije i promicanja čistih energija ta inicijativa pomaže da više od 6 400 gradova i regija u svijetu smanjuje svoje emisije CO2. Na temelju obveza koje su svojevoljno preuzele članice Sporazuma, to bi smanjenje do 2020. trebalo doseći 28 %;

| 4. | kontinuirano je naglašavao potrebu za usvajanjem sveobuhvatnog pristupa u borbi protiv klimatskih promjena i prilagođavanju njihovim neizbježnim posljedicama; stoga pozdravlja odluku Europske komisije o spajanju inicijativa Mayors Adapt i Sporazuma gradonačelnika te je potiče da u potpunosti istraži sinergije koje će se time omogućiti; preporučuje da se u pogledu inicijative „Pakt među otocima” slijedi sličan put; |
| --- | --- |

4.

kontinuirano je naglašavao potrebu za usvajanjem sveobuhvatnog pristupa u borbi protiv klimatskih promjena i prilagođavanju njihovim neizbježnim posljedicama; stoga pozdravlja odluku Europske komisije o spajanju inicijativa Mayors Adapt i Sporazuma gradonačelnika te je potiče da u potpunosti istraži sinergije koje će se time omogućiti; preporučuje da se u pogledu inicijative „Pakt među otocima” slijedi sličan put;

| 5. | skreće pažnju na činjenicu da se u okviru ostvarivanja zadanih ciljeva naglasak prije svega stavlja na poboljšanje energetske učinkovitosti javnih zgrada, modernizaciju javne rasvjete i razvoj gradskog prijevoza. U zadanom cilju smanjenja emisija CO2 44 % uštede trebalo bi se postići poboljšanom energetskom učinkovitošću zgrada. Povrh toga, potrošnja energije trebala bi se do 2020. smanjiti za 20 % zahvaljujući ulaganjima u zgrade i prijevoz; |
| --- | --- |

5.

skreće pažnju na činjenicu da se u okviru ostvarivanja zadanih ciljeva naglasak prije svega stavlja na poboljšanje energetske učinkovitosti javnih zgrada, modernizaciju javne rasvjete i razvoj gradskog prijevoza. U zadanom cilju smanjenja emisija CO2 44 % uštede trebalo bi se postići poboljšanom energetskom učinkovitošću zgrada. Povrh toga, potrošnja energije trebala bi se do 2020. smanjiti za 20 % zahvaljujući ulaganjima u zgrade i prijevoz;

| 6. | uz pomoć svojih posebnih instrumenata nastavit će davati institucionaliziranu potporu Sporazumu gradonačelnika te preko svojih članova također potiče pridruživanje Sporazumu i uz to pripadajuće obvezivanje na ostvarenje ciljeva energetske politike Europske unije i premašivanje zadanih ciljeva; |
| --- | --- |

6.

uz pomoć svojih posebnih instrumenata nastavit će davati institucionaliziranu potporu Sporazumu gradonačelnika te preko svojih članova također potiče pridruživanje Sporazumu i uz to pripadajuće obvezivanje na ostvarenje ciljeva energetske politike Europske unije i premašivanje zadanih ciljeva;

| 7. | odobrava i podržava proširenje i ažuriranje ciljeva Sporazuma gradonačelnika u skladu s Okvirnim programom EU-a za 2030. za klimu i energiju, odnosno smanjivanje emisija stakleničkih plinova za više od 40 % (2) u odnosu na razine iz 1990. (3); također poziva da se, uz energetsku učinkovitost, među ciljeve uvrsti održivo korištenje resursima; |
| --- | --- |

7.

odobrava i podržava proširenje i ažuriranje ciljeva Sporazuma gradonačelnika u skladu s Okvirnim programom EU-a za 2030. za klimu i energiju, odnosno smanjivanje emisija stakleničkih plinova za više od 40 % (2) u odnosu na razine iz 1990. (3); također poziva da se, uz energetsku učinkovitost, među ciljeve uvrsti održivo korištenje resursima;

| 8. | zahtijeva od Europske komisije da osigura nastavak rada Sporazuma gradonačelnika i nakon 2020. te da stoga osigura samostalni upravni proračun za Sporazum gradonačelnika u skladu s rastućim političkim ambicijama projekta kako bi mu se dugoročno zajamčila budućnost. Uzimajući u obzir činjenicu da 2020. nije daleko te da će se Okvir EU-a za klimu i energiju provoditi do 2030., tu bi godinu trebalo odrediti kao srednjoročni cilj, a 2050. kao rok za dugoročne ciljeve, po uzoru na odluke o strategiji prijelaza na niskougljično gospodarstvo do 2050.; |
| --- | --- |

8.

zahtijeva od Europske komisije da osigura nastavak rada Sporazuma gradonačelnika i nakon 2020. te da stoga osigura samostalni upravni proračun za Sporazum gradonačelnika u skladu s rastućim političkim ambicijama projekta kako bi mu se dugoročno zajamčila budućnost. Uzimajući u obzir činjenicu da 2020. nije daleko te da će se Okvir EU-a za klimu i energiju provoditi do 2030., tu bi godinu trebalo odrediti kao srednjoročni cilj, a 2050. kao rok za dugoročne ciljeve, po uzoru na odluke o strategiji prijelaza na niskougljično gospodarstvo do 2050.;

| 9. | za srednjoročno razdoblje predlaže mijenjanje cilja za 2030. na temelju znanstvenih izvješća Međuvladinog tijela za klimatske promjene (IPCC) (4) i preporuka Odbora regija o Okvirnom programu EU-a za klimu i energiju do 2030. (5), to jest utvrđivanje cilja smanjivanja emisija stakleničkih plinova za najmanje 50 % u odnosu na razine iz 1990. No Odbor primjećuje da je u regulatornom okviru EU-a koji se trenutačno izrađuje utvrđen europski cilj smanjivanja stakleničkih plinova od 40 %; |
| --- | --- |

9.

za srednjoročno razdoblje predlaže mijenjanje cilja za 2030. na temelju znanstvenih izvješća Međuvladinog tijela za klimatske promjene (IPCC) (4) i preporuka Odbora regija o Okvirnom programu EU-a za klimu i energiju do 2030. (5), to jest utvrđivanje cilja smanjivanja emisija stakleničkih plinova za najmanje 50 % u odnosu na razine iz 1990. No Odbor primjećuje da je u regulatornom okviru EU-a koji se trenutačno izrađuje utvrđen europski cilj smanjivanja stakleničkih plinova od 40 %;

| 10. | dugoročno predlaže da potpisnici kao cilj za 2050. utvrde smanjenje od najmanje 95 %. Na osnovi utemeljenih znanstvenih izvješća koja je objavio IPCC, EU se obvezuje smanjiti emisije stakleničkih plinova za 80 – 95 % u odnosu na razine iz 1990. Uzimajući u obzir činjenicu da se redovito objavljuju novi znanstveni podaci o intervencijskim mjerama i dodatnim naporima koje treba poduzeti kako bi se suprotstavilo pogoršanju klime, OR predlaže da Sporazum gradonačelnika za cilj odredi gornju granicu ovog raspona, odnosno smanjenje od 95 %; |
| --- | --- |

10.

dugoročno predlaže da potpisnici kao cilj za 2050. utvrde smanjenje od najmanje 95 %. Na osnovi utemeljenih znanstvenih izvješća koja je objavio IPCC, EU se obvezuje smanjiti emisije stakleničkih plinova za 80 – 95 % u odnosu na razine iz 1990. Uzimajući u obzir činjenicu da se redovito objavljuju novi znanstveni podaci o intervencijskim mjerama i dodatnim naporima koje treba poduzeti kako bi se suprotstavilo pogoršanju klime, OR predlaže da Sporazum gradonačelnika za cilj odredi gornju granicu ovog raspona, odnosno smanjenje od 95 %;

| 11. | međutim, protivi se otežavanju uvjeta pridruživanja Sporazumu gradonačelnika. Cilj smanjenja emisija CO2 treba povisiti, pa makar i neznatno, s obzirom na to da jedna od prednosti ovog pokreta leži u njegovoj jednostavnosti. Međutim, OR preporučuje da ambiciozniji potpisnici razmotre uspostavu unutarnjeg sustava ciljeva na više razina i pripadajućeg sustava odavanja priznanja, naročito kad je riječ o osnovnim pitanjima poput projektiranja zgrada, prometa itd.; |
| --- | --- |

11.

međutim, protivi se otežavanju uvjeta pridruživanja Sporazumu gradonačelnika. Cilj smanjenja emisija CO2 treba povisiti, pa makar i neznatno, s obzirom na to da jedna od prednosti ovog pokreta leži u njegovoj jednostavnosti. Međutim, OR preporučuje da ambiciozniji potpisnici razmotre uspostavu unutarnjeg sustava ciljeva na više razina i pripadajućeg sustava odavanja priznanja, naročito kad je riječ o osnovnim pitanjima poput projektiranja zgrada, prometa itd.;

| 12. | zagovara dodatnu usredotočenost na male gradove i općine s obzirom na to da u 56 % općina u EU-u živi između 5 000 i 100 000 stanovnika. Mjere koje poduzimaju aglomeracije te mali i srednje veliki gradovi imaju snažan kumulativni učinak u pogledu primjene načela održivog urbanog razvoja. Shodno tomu, Odbor predlaže izradu mjera za pojednostavljivanje i modernizaciju akcijskih planova za održivu energiju (uključujući jednostavni financijski izvještaj) i sustava za praćenje kako bi se u obzir uzela veličina aglomeracija, budući da su administrativne formalnosti koje proizlaze iz sudjelovanja u Sporazumu gradonačelnika trenutačno previše složene za neka manja lokalna tijela vlasti; |
| --- | --- |

12.

zagovara dodatnu usredotočenost na male gradove i općine s obzirom na to da u 56 % općina u EU-u živi između 5 000 i 100 000 stanovnika. Mjere koje poduzimaju aglomeracije te mali i srednje veliki gradovi imaju snažan kumulativni učinak u pogledu primjene načela održivog urbanog razvoja. Shodno tomu, Odbor predlaže izradu mjera za pojednostavljivanje i modernizaciju akcijskih planova za održivu energiju (uključujući jednostavni financijski izvještaj) i sustava za praćenje kako bi se u obzir uzela veličina aglomeracija, budući da su administrativne formalnosti koje proizlaze iz sudjelovanja u Sporazumu gradonačelnika trenutačno previše složene za neka manja lokalna tijela vlasti;

Globalizacija Sporazuma gradonačelnika

| 13. | sa zadovoljstvom utvrđuje da je Sporazum gradonačelnika već prešao granice Unije. Ovoj su se inicijativi do danas pridružile lokalne vlasti iz više od 50 zemalja svijeta i svojevoljno se obvezale na smanjivanje svojih emisija CO2; |
| --- | --- |

13.

sa zadovoljstvom utvrđuje da je Sporazum gradonačelnika već prešao granice Unije. Ovoj su se inicijativi do danas pridružile lokalne vlasti iz više od 50 zemalja svijeta i svojevoljno se obvezale na smanjivanje svojih emisija CO2;

| 14. | podržava globalni izvoz modela Sporazuma gradonačelnika i izražava spremnost da pridonese njegovom širenju kroz partnerstva s gradovima i regijama trećih zemalja, posebice s onima iz susjednih zemalja EU-a s kojima je već uspostavio strukture za suradnju putem platformi ARLEM i CORLEAP ili putem zajedničkih savjetodavnih odbora i radnih skupina, pomažući na taj način gradovima i regijama svijeta da se uhvate u koštac s izazovima koji proizlaze iz klimatskih promjena; |
| --- | --- |

14.

podržava globalni izvoz modela Sporazuma gradonačelnika i izražava spremnost da pridonese njegovom širenju kroz partnerstva s gradovima i regijama trećih zemalja, posebice s onima iz susjednih zemalja EU-a s kojima je već uspostavio strukture za suradnju putem platformi ARLEM i CORLEAP ili putem zajedničkih savjetodavnih odbora i radnih skupina, pomažući na taj način gradovima i regijama svijeta da se uhvate u koštac s izazovima koji proizlaze iz klimatskih promjena;

| 15. | potiče Europsku komisiju da i ona promiče uspješna načela i dobre prakse Sporazuma gradonačelnika izvan EU-a i potakne širenje modela višerazinskog upravljanja u pogledu klimatskih ciljeva (6) s ciljem utiranja puta novoj decentraliziranoj suradnji; |
| --- | --- |

15.

potiče Europsku komisiju da i ona promiče uspješna načela i dobre prakse Sporazuma gradonačelnika izvan EU-a i potakne širenje modela višerazinskog upravljanja u pogledu klimatskih ciljeva (6) s ciljem utiranja puta novoj decentraliziranoj suradnji;

Povećanje broja potpisnika i promicanje tog pokreta u državama članicama EU-a

| 16. | sa zadovoljstvom primjećuje da su mnogi članovi OR-a predstavnici općinskih vijeća koja već sudjeluju u Sporazumu gradonačelnika te uz to potiče članove Odbora da u svojim gradovima i regijama promiču inicijativu Sporazuma i da osiguraju kontinuitet politika radi postizanja njegovih ciljeva; |
| --- | --- |

16.

sa zadovoljstvom primjećuje da su mnogi članovi OR-a predstavnici općinskih vijeća koja već sudjeluju u Sporazumu gradonačelnika te uz to potiče članove Odbora da u svojim gradovima i regijama promiču inicijativu Sporazuma i da osiguraju kontinuitet politika radi postizanja njegovih ciljeva;

| 17. | smatra da pojednostavljenje izrade i provedbe akcijskog plana za održivu energiju te postupka podnošenja izvještaja može imati ključnu ulogu u privlačenju novih potpisnika. U tom pogledu također bi bilo vrlo korisno poboljšati postupke ocjenjivanja akcijskih planova za održivu energiju te skratiti maksimalno vrijeme njihovog ocjenjivanja; treba imati na umu da mali gradovi i ruralna područja trenutačno nemaju pristup resursima i financijskim sredstvima potrebnima za provedbu akcijskog plana za održivu energiju; |
| --- | --- |

17.

smatra da pojednostavljenje izrade i provedbe akcijskog plana za održivu energiju te postupka podnošenja izvještaja može imati ključnu ulogu u privlačenju novih potpisnika. U tom pogledu također bi bilo vrlo korisno poboljšati postupke ocjenjivanja akcijskih planova za održivu energiju te skratiti maksimalno vrijeme njihovog ocjenjivanja; treba imati na umu da mali gradovi i ruralna područja trenutačno nemaju pristup resursima i financijskim sredstvima potrebnima za provedbu akcijskog plana za održivu energiju;

| 18. | smatra da bi regije i lokalne vlasti koje su već stekle iskustvo na tom području mogle imati ulogu mentora te na taj način pridonijeti tome da nove lokalne vlasti pristupe inicijativi, kao i tome da se izrade akcijski planovi za održivu energiju i razmjenjuju dobre prakse; |
| --- | --- |

18.

smatra da bi regije i lokalne vlasti koje su već stekle iskustvo na tom području mogle imati ulogu mentora te na taj način pridonijeti tome da nove lokalne vlasti pristupe inicijativi, kao i tome da se izrade akcijski planovi za održivu energiju i razmjenjuju dobre prakse;

| 19. | predlaže mogućnost imenovanja „ambasadora Sporazuma gradonačelnika” u svakoj državi članici kako bi se i na taj način skrenula pozornost gradova i regija na tu inicijativu, posebno u gradovima i regijama koje, uslijed promjene političkog smjera, ne žele nužno nastaviti sudjelovanje u Sporazumu gradonačelnika. Ti bi se„ambasadori” birali na dobrovoljnoj osnovi iz redova članova Sporazuma gradonačelnika i imali bi potporu OR-a, nadležnih nacionalnih ministarstava i, posredstvom stalnih predstavništava u državama članicama, Europske komisije; Istodobno bi bili, općenito uzevši, odgovorni za izvještavanje o ciljevima u svakoj državi; |
| --- | --- |

19.

predlaže mogućnost imenovanja „ambasadora Sporazuma gradonačelnika” u svakoj državi članici kako bi se i na taj način skrenula pozornost gradova i regija na tu inicijativu, posebno u gradovima i regijama koje, uslijed promjene političkog smjera, ne žele nužno nastaviti sudjelovanje u Sporazumu gradonačelnika. Ti bi se„ambasadori” birali na dobrovoljnoj osnovi iz redova članova Sporazuma gradonačelnika i imali bi potporu OR-a, nadležnih nacionalnih ministarstava i, posredstvom stalnih predstavništava u državama članicama, Europske komisije; Istodobno bi bili, općenito uzevši, odgovorni za izvještavanje o ciljevima u svakoj državi;

| 20. | preporučuje da se postojeća lokalna i regionalna partnerstva, a posebno bratimljenja, iskoriste u svrhu daljnjeg poticanja Sporazuma gradonačelnika i njegovih ciljeva, kako unutar EU-a, tako i izvan njega, čime bi se pridonijelo razvoju tog pokreta na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

20.

preporučuje da se postojeća lokalna i regionalna partnerstva, a posebno bratimljenja, iskoriste u svrhu daljnjeg poticanja Sporazuma gradonačelnika i njegovih ciljeva, kako unutar EU-a, tako i izvan njega, čime bi se pridonijelo razvoju tog pokreta na svjetskoj razini;

Uloga regija u okviru Sporazuma gradonačelnika

| 21. | podsjeća na to da je cilj Sporazuma gradonačelnika uspostavljanje strukture upravljanja kojom bi se osigurala koordinacija među svim razinama vlasti u skladu s načelom supsidijarnosti i višerazinskog upravljanja kako bi najambicioznija razina vlasti mogla poduzeti učinkovite mjere u pogledu troškova. Preduvjet je da se mjere pokreću od baze prema vrhu. Mobilizacija pučanstva te lokalnih i regionalnih tijela vlasti od presudne je važnosti. Lokalne vlasti nalaze se na razini koja je najprimjerenija za izradu i provedbu akcijskih planova, kao i za poticanje sudjelovanja građana u njima. Regije osiguravaju koordinaciju i pružaju potrebnu pomoć gradovima čija su sredstva ograničena u postupku izrade akcijskih planova za održivu energiju. Nacionalna tijela također osiguravaju koordinaciju te raspodjelu nacionalnih i europskih sredstava, dok se na europskoj razini donose odluke o regulatornom okviru, financiranju i programima tehničke pomoći; |
| --- | --- |

21.

podsjeća na to da je cilj Sporazuma gradonačelnika uspostavljanje strukture upravljanja kojom bi se osigurala koordinacija među svim razinama vlasti u skladu s načelom supsidijarnosti i višerazinskog upravljanja kako bi najambicioznija razina vlasti mogla poduzeti učinkovite mjere u pogledu troškova. Preduvjet je da se mjere pokreću od baze prema vrhu. Mobilizacija pučanstva te lokalnih i regionalnih tijela vlasti od presudne je važnosti. Lokalne vlasti nalaze se na razini koja je najprimjerenija za izradu i provedbu akcijskih planova, kao i za poticanje sudjelovanja građana u njima. Regije osiguravaju koordinaciju i pružaju potrebnu pomoć gradovima čija su sredstva ograničena u postupku izrade akcijskih planova za održivu energiju. Nacionalna tijela također osiguravaju koordinaciju te raspodjelu nacionalnih i europskih sredstava, dok se na europskoj razini donose odluke o regulatornom okviru, financiranju i programima tehničke pomoći;

| 22. | naglašava da u cilju postizanja optimalnih rezultata sve razine vlasti moraju ispunjavati misiju i ulogu koja im je dodijeljena u okviru Sporazuma gradonačelnika i k tomu insistira na tome da se minimalne obveze moraju poštovati i nakon višegodišnjeg postojanja Sporazuma; |
| --- | --- |

22.

naglašava da u cilju postizanja optimalnih rezultata sve razine vlasti moraju ispunjavati misiju i ulogu koja im je dodijeljena u okviru Sporazuma gradonačelnika i k tomu insistira na tome da se minimalne obveze moraju poštovati i nakon višegodišnjeg postojanja Sporazuma;

| 23. | primjećuje da regije ili mikro-regije (razina NUTS 4) mogu imati ključnu ulogu u podupiranju gradova potpisnika Sporazuma gradonačelnika prilikom izrade akcijskih planova za održivu energiju, provedbe i razmjenjivanja ideja o dobroj praksi kako bi se izbjeglo dvostruko izvršavanje zadataka te kako bi se mnogim malim i srednje velikim gradovima omogućilo da sudjeluju u ovoj inicijativi; regijama svih veličina ta se važna uloga službeno priznaje kada se Sporazumu gradonačelnika pridruže kao regionalni koordinatori; |
| --- | --- |

23.

primjećuje da regije ili mikro-regije (razina NUTS 4) mogu imati ključnu ulogu u podupiranju gradova potpisnika Sporazuma gradonačelnika prilikom izrade akcijskih planova za održivu energiju, provedbe i razmjenjivanja ideja o dobroj praksi kako bi se izbjeglo dvostruko izvršavanje zadataka te kako bi se mnogim malim i srednje velikim gradovima omogućilo da sudjeluju u ovoj inicijativi; regijama svih veličina ta se važna uloga službeno priznaje kada se Sporazumu gradonačelnika pridruže kao regionalni koordinatori;

| 24. | podsjeća na svoje prethodne preporuke o važnosti prepoznavanja i jačanja koordinacijske uloge koju imaju regije u okviru Sporazuma gradonačelnika. Ta je uloga doista presudna za uključivanje mjera i projekata manjih lokalnih zajednica, a regije ne primaju nikakvu naknadu za pritom nastale troškove; |
| --- | --- |

24.

podsjeća na svoje prethodne preporuke o važnosti prepoznavanja i jačanja koordinacijske uloge koju imaju regije u okviru Sporazuma gradonačelnika. Ta je uloga doista presudna za uključivanje mjera i projekata manjih lokalnih zajednica, a regije ne primaju nikakvu naknadu za pritom nastale troškove;

Preporuke o sličnim inicijativama

| 25. | prepoznaje da Sporazum gradonačelnika nema monopol na tom području i da nije jedini i jedinstveni „put” naprijed u borbi protiv klimatskih promjena. S druge strane, u državama članicama, kao i unutar Vijeća Europe, postoje slične inicijative i potrebno je osigurati razvoj sinergije među njima. Nacionalne i regionalne inicijative važne su za osiguravanje veće operativne podrške, posebice za manje općine. Izvještavanje i obveze unutar Sporazuma gradonačelnika treba preispitati u svrhu pospješivanja koordinacije s drugim međunarodnim inicijativama čiji je cilj podizanje ugleda lokalnih i regionalnih razina vlasti u kontekstu pregovora Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama, npr. Ugovora gradonačelnika, platforme carbonn Climate Registry i portala NAZCA; |
| --- | --- |

25.

prepoznaje da Sporazum gradonačelnika nema monopol na tom području i da nije jedini i jedinstveni „put” naprijed u borbi protiv klimatskih promjena. S druge strane, u državama članicama, kao i unutar Vijeća Europe, postoje slične inicijative i potrebno je osigurati razvoj sinergije među njima. Nacionalne i regionalne inicijative važne su za osiguravanje veće operativne podrške, posebice za manje općine. Izvještavanje i obveze unutar Sporazuma gradonačelnika treba preispitati u svrhu pospješivanja koordinacije s drugim međunarodnim inicijativama čiji je cilj podizanje ugleda lokalnih i regionalnih razina vlasti u kontekstu pregovora Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama, npr. Ugovora gradonačelnika, platforme carbonn Climate Registry i portala NAZCA;

| 26. | ponavlja preporuku, već iznesenu u mišljenju „Strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama” (7), da se Sporazum gradonačelnika i inicijativa „Gradonačelnici se prilagođavaju” spoje te preporučuje da se isto učini s inicijativom „Pakt među otocima”; |
| --- | --- |

26.

ponavlja preporuku, već iznesenu u mišljenju „Strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama” (7), da se Sporazum gradonačelnika i inicijativa „Gradonačelnici se prilagođavaju” spoje te preporučuje da se isto učini s inicijativom „Pakt među otocima”;

| 27. | skreće pozornost Ureda Sporazuma gradonačelnika i Europske komisije na prednosti koje bi donijela sinergija koja bi mogla proizaći iz udruživanja političkih obveza povezanih s pristupanjem Sporazumu gradonačelnika i inicijativom „Gradonačelnici se prilagođavaju”, s jedne strane, te, s druge strane, tehnoloških rješenja koja se nude u okviru „Pametnih gradova” (eng. Smart Cities); |
| --- | --- |

27.

skreće pozornost Ureda Sporazuma gradonačelnika i Europske komisije na prednosti koje bi donijela sinergija koja bi mogla proizaći iz udruživanja političkih obveza povezanih s pristupanjem Sporazumu gradonačelnika i inicijativom „Gradonačelnici se prilagođavaju”, s jedne strane, te, s druge strane, tehnoloških rješenja koja se nude u okviru „Pametnih gradova” (eng. Smart Cities);

| 28. | skreće pozornost na zbrku koju bi mogle uzrokovati različite inicijative zbog raznolikosti postupaka pristupanja tim inicijativama i njihovih nadzornih mehanizama kao i zbog djelomičnog preklapanja njihovih ciljeva; stoga se zalaže za bolju koordinaciju i za oblikovanje tih različitih elemenata, na inicijativu Sporazuma gradonačelnika, uz pridavanje posebne važnosti transparentnosti, jasnoći komuniciranja i smanjenju administrativnih opterećenja; predlaže osnivanje jedinstvenog ureda u kojem bi lokalne i regionalne vlasti mogle dobiti sve korisne informacije o različitim inicijativama; |
| --- | --- |

28.

skreće pozornost na zbrku koju bi mogle uzrokovati različite inicijative zbog raznolikosti postupaka pristupanja tim inicijativama i njihovih nadzornih mehanizama kao i zbog djelomičnog preklapanja njihovih ciljeva; stoga se zalaže za bolju koordinaciju i za oblikovanje tih različitih elemenata, na inicijativu Sporazuma gradonačelnika, uz pridavanje posebne važnosti transparentnosti, jasnoći komuniciranja i smanjenju administrativnih opterećenja; predlaže osnivanje jedinstvenog ureda u kojem bi lokalne i regionalne vlasti mogle dobiti sve korisne informacije o različitim inicijativama;

| 29. | primjećuje da je pristup sredstvima ili financiranju još uvijek velika prepreka provedbi akcijskih planova za održivu energiju, posebice u slučaju manjih općina ili u državama gdje su provedeni veliki proračunski rezovi; |
| --- | --- |

29.

primjećuje da je pristup sredstvima ili financiranju još uvijek velika prepreka provedbi akcijskih planova za održivu energiju, posebice u slučaju manjih općina ili u državama gdje su provedeni veliki proračunski rezovi;

| 30. | ističe da je, uz čvrstu institucionalnu potporu i okvir, lokalnim i regionalnim vlastima potrebno pravno, financijsko i poticajno okruženje koje je pogodno za razvoj mreža i kojim će se olakšati postizanje ciljeva (8); |
| --- | --- |

30.

ističe da je, uz čvrstu institucionalnu potporu i okvir, lokalnim i regionalnim vlastima potrebno pravno, financijsko i poticajno okruženje koje je pogodno za razvoj mreža i kojim će se olakšati postizanje ciljeva (8);

| 31. | protivi se bilo kakvoj diskriminaciji lokalnih vlasti koje nisu pristupile Sporazumu gradonačelnika; |
| --- | --- |

31.

protivi se bilo kakvoj diskriminaciji lokalnih vlasti koje nisu pristupile Sporazumu gradonačelnika;

Pitanja financiranja

| 32. | sa zabrinutošću primjećuje da je malim i srednjim gradovima vrlo teško doći do financijskih sredstava EU-a, – nekima zato što nisu upućeni u mogućnosti financiranja na koja imaju pravo, a drugima zato što ne raspolažu potrebnim kapacitetima za izradu planova za projekte koji bi mogli privući financiranje; stoga traži od Europske komisije i Sporazuma gradonačelnika da te gradove hitno obavijeste o mogućnostima financiranja koje im se nude kako bi se njihove obveze mogle ostvariti (9). U širem smislu zagovara uspostavu posebnih programa financiranja za male općine i općine srednje veličine; |
| --- | --- |

32.

sa zabrinutošću primjećuje da je malim i srednjim gradovima vrlo teško doći do financijskih sredstava EU-a, – nekima zato što nisu upućeni u mogućnosti financiranja na koja imaju pravo, a drugima zato što ne raspolažu potrebnim kapacitetima za izradu planova za projekte koji bi mogli privući financiranje; stoga traži od Europske komisije i Sporazuma gradonačelnika da te gradove hitno obavijeste o mogućnostima financiranja koje im se nude kako bi se njihove obveze mogle ostvariti (9). U širem smislu zagovara uspostavu posebnih programa financiranja za male općine i općine srednje veličine;

| 33. | želi podsjetiti na to da akcijski planovi za održivu energiju koje je odobrio Zajednički istraživački centar (JRC) EU-a predstavljaju izvrsne ideje za uštedu energije u gradovima, no da ih je potrebno pretvoriti u projekte kako bi ih banke mogle financirati ili kako bi se privukao privatni kapital. Međutim, lokalnim tijelima vlasti za to često nedostaju kapaciteti. U okviru programa ELENA, koji vodi Europska investicijska banka (EIB), može se pružiti potpora na tom polju, ali on se odnosi gotovo isključivo na velike projekte. Kako bi se omogućilo ostvarivanje najvećeg mogućeg broja planova, potrebno je uspostaviti nacionalne ili regionalne programe koji su napravljeni prema modelu programa ELENA, čime će se također ponuditi mogućnosti financiranja i za manje projekte, posebice u malim općinama i općinama srednje veličine; |
| --- | --- |

33.

želi podsjetiti na to da akcijski planovi za održivu energiju koje je odobrio Zajednički istraživački centar (JRC) EU-a predstavljaju izvrsne ideje za uštedu energije u gradovima, no da ih je potrebno pretvoriti u projekte kako bi ih banke mogle financirati ili kako bi se privukao privatni kapital. Međutim, lokalnim tijelima vlasti za to često nedostaju kapaciteti. U okviru programa ELENA, koji vodi Europska investicijska banka (EIB), može se pružiti potpora na tom polju, ali on se odnosi gotovo isključivo na velike projekte. Kako bi se omogućilo ostvarivanje najvećeg mogućeg broja planova, potrebno je uspostaviti nacionalne ili regionalne programe koji su napravljeni prema modelu programa ELENA, čime će se također ponuditi mogućnosti financiranja i za manje projekte, posebice u malim općinama i općinama srednje veličine;

| 34. | zalaže se za to da potpisnici i dalje imaju pravo na tehničku pomoć (studije izvedivosti, tehničko i financijsko inženjerstvo, postupci javne nabave itd.) kako bi na temelju mjera usvojenih u okviru akcijskog plana za održivu energiju pripremili projekte koji mogu privući financiranje i razvili mehanizme dugoročnog financiranja za pokretanje potrebnih ulaganja. Instrument ELENA Europske investicijske banke pomogao je potpisnicima da ostvare modele dugoročnog financiranja velikih razmjera, no on je vrlo zahtjevan u pogledu veličine projekta i učinka poluge, čime se automatski isključuju potpisnici male i srednje veličine. Mora se povećati potpora na europskoj razini kako bi se pružila podrška razvoju akcijskih planova za održivu energiju raznih veličina. Potrebno je pojednostaviti različite izvore financiranja, uključujući mehanizme EIB-a (EFSU, ESCU, ELENA), europske strukturne i investicijske fondove (Fi-Compass), Obzor 2020., EEEF, JESSICA-u, buduću inicijativu „Pametno financiranje za pametne zgrade” itd.; |
| --- | --- |

34.

zalaže se za to da potpisnici i dalje imaju pravo na tehničku pomoć (studije izvedivosti, tehničko i financijsko inženjerstvo, postupci javne nabave itd.) kako bi na temelju mjera usvojenih u okviru akcijskog plana za održivu energiju pripremili projekte koji mogu privući financiranje i razvili mehanizme dugoročnog financiranja za pokretanje potrebnih ulaganja. Instrument ELENA Europske investicijske banke pomogao je potpisnicima da ostvare modele dugoročnog financiranja velikih razmjera, no on je vrlo zahtjevan u pogledu veličine projekta i učinka poluge, čime se automatski isključuju potpisnici male i srednje veličine. Mora se povećati potpora na europskoj razini kako bi se pružila podrška razvoju akcijskih planova za održivu energiju raznih veličina. Potrebno je pojednostaviti različite izvore financiranja, uključujući mehanizme EIB-a (EFSU, ESCU, ELENA), europske strukturne i investicijske fondove (Fi-Compass), Obzor 2020., EEEF, JESSICA-u, buduću inicijativu „Pametno financiranje za pametne zgrade” itd.;

| 35. | poziva Europsku komisiju da Uredu Sporazuma gradonačelnika dopusti da, možda uz pomoć internetske platforme, potiče povezivanje projekata lokalnih i regionalnih vlasti kako bi im se omogućio pristup uslugama koje se nude u okviru programa ELENA koji vodi EIB; od Komisije također traži da na potpisnike proširi tehničku pomoć i pomoć za jačanje kapaciteta; |
| --- | --- |

35.

poziva Europsku komisiju da Uredu Sporazuma gradonačelnika dopusti da, možda uz pomoć internetske platforme, potiče povezivanje projekata lokalnih i regionalnih vlasti kako bi im se omogućio pristup uslugama koje se nude u okviru programa ELENA koji vodi EIB; od Komisije također traži da na potpisnike proširi tehničku pomoć i pomoć za jačanje kapaciteta;

| 36. | zahtijeva da se sve informacije o mogućnostima financiranja hitno objedine u brošuri koja bi bila jasno napisana na svim službenim jezicima EU-a te ažurirana svake godine; traži da se ta brošura dostavi zainteresiranim stranama, a osobito OR-u i njegovim članovima; |
| --- | --- |

36.

zahtijeva da se sve informacije o mogućnostima financiranja hitno objedine u brošuri koja bi bila jasno napisana na svim službenim jezicima EU-a te ažurirana svake godine; traži da se ta brošura dostavi zainteresiranim stranama, a osobito OR-u i njegovim članovima;

Suradnja između OR-a i Sporazuma gradonačelnika

| 37. | podsjeća da bi OR, kao institucija EU-a koja predstavlja gradove i regije Europe te služi kao poveznica za mnogobrojne lokalne mreže, trebao igrati ključnu ulogu u sustavu višerazinskog upravljanja. Također je potrebno nastaviti podupirati rad na sustavima višerazinskog upravljanja koji europske regionalne i lokalne energetske agencije obavljaju u okviru Sporazuma gradonačelnika. Time bi se osiguralo da zakonodavstvo EU-a ide u korak sa stanjem u gradovima i općinama i s njihovim potrebama; |
| --- | --- |

37.

podsjeća da bi OR, kao institucija EU-a koja predstavlja gradove i regije Europe te služi kao poveznica za mnogobrojne lokalne mreže, trebao igrati ključnu ulogu u sustavu višerazinskog upravljanja. Također je potrebno nastaviti podupirati rad na sustavima višerazinskog upravljanja koji europske regionalne i lokalne energetske agencije obavljaju u okviru Sporazuma gradonačelnika. Time bi se osiguralo da zakonodavstvo EU-a ide u korak sa stanjem u gradovima i općinama i s njihovim potrebama;

| 38. | spreman je razraditi aktivnosti u svrhu povećanja vidljivosti Sporazuma gradonačelnika među njegovim članovima te potiče one koji to još nisu učinili da postanu potpisnici Sporazuma u ime svojih lokalnih i regionalnih vlasti; u tu će se svrhu razmotriti stvaranje ad hoc skupine „prijatelja Sporazuma gradonačelnika” među svojim članovima koji su već potpisnici Sporazuma i kojima bi se moglo pomoći u promicanju Sporazuma u relevantnim strukturama kako unutar tako i izvan OR-a; |
| --- | --- |

38.

spreman je razraditi aktivnosti u svrhu povećanja vidljivosti Sporazuma gradonačelnika među njegovim članovima te potiče one koji to još nisu učinili da postanu potpisnici Sporazuma u ime svojih lokalnih i regionalnih vlasti; u tu će se svrhu razmotriti stvaranje ad hoc skupine „prijatelja Sporazuma gradonačelnika” među svojim članovima koji su već potpisnici Sporazuma i kojima bi se moglo pomoći u promicanju Sporazuma u relevantnim strukturama kako unutar tako i izvan OR-a;

| 39. | ističe da bi trenutačna izbjeglička kriza, čiji su glavni uzroci rat i teška gospodarska situacija, u budućnosti mogla postati još ozbiljnija ako se ne bude uspješno borilo protiv klimatskih promjena i ako njihove posljedice budu prijetnja preživljavanju sve većeg broja ljudi; |
| --- | --- |

39.

ističe da bi trenutačna izbjeglička kriza, čiji su glavni uzroci rat i teška gospodarska situacija, u budućnosti mogla postati još ozbiljnija ako se ne bude uspješno borilo protiv klimatskih promjena i ako njihove posljedice budu prijetnja preživljavanju sve većeg broja ljudi;

| 40. | u zaključku dodaje da Sporazum gradonačelnika predstavlja jedan od instrumenata koji bi mogao pomoći EU-u da se približi svojim građanima. Lokalne i regionalne vlasti dokazale su da su, na temelju dobrovoljnog preuzimanja obveza, u stanju nadmašiti ciljeve koje utvrđuje EU. Još bolji rezultati mogu se ostvariti samo ako kućanstva, eventualno uz pomoć inicijativa lokalnih vlasti, sama sebi uspiju postaviti ciljeve u pogledu smanjenja energetske potrošnje te čišće i održivije energije, što bi bilo u njihovom vlastitom interesu i u interesu cijelog planeta. |
| --- | --- |

40.

u zaključku dodaje da Sporazum gradonačelnika predstavlja jedan od instrumenata koji bi mogao pomoći EU-u da se približi svojim građanima. Lokalne i regionalne vlasti dokazale su da su, na temelju dobrovoljnog preuzimanja obveza, u stanju nadmašiti ciljeve koje utvrđuje EU. Još bolji rezultati mogu se ostvariti samo ako kućanstva, eventualno uz pomoć inicijativa lokalnih vlasti, sama sebi uspiju postaviti ciljeve u pogledu smanjenja energetske potrošnje te čišće i održivije energije, što bi bilo u njihovom vlastitom interesu i u interesu cijelog planeta.

Bruxelles, 4. prosinca 2015.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  CdR 1536/2015; CdR 1535/2015; CdR 4084/2014; CdR 2691/2014; CdR 6902/2013; CdR 5810/2013; CdR 140/2011; CdR 408/2010; CdR 164/2010; CdR 241/2008.

1

(2)  U skladu s ciljem utvrđenim u Akcijskom okvirom za klimatsku i energetsku politiku do 2030.: smanjenje emisije stakleničkih plinova za 40 % u usporedbi s razinama iz 1990. Potpisnici Sporazuma gradonačelnika obvezuju se nadmašiti ciljeve utvrđene u zakonodavstvu EU-a.

2

(3)  Cilj osnivača Sporazuma gradonačelnika za 2020. bio je smanjivanje emisija stakleničkih plinova za više od 20 % u odnosu na razine iz 1990.

3

(4)  http://www.ipcc.ch/publications_and_data/publications_and_data_reports.shtml

4

(5)  OR 2691/2014.

5

(6)  CdR 89/2009.

6

(7)  OR 3752/2013.

7

(8)  http://urban-intergroup.eu/wp-content/files_mf/position_paper_smart_cities_public_consultation_2011_en.pdf

8

(9)  OR 283/2011.

9

---

| 10.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 51/48 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 51/48

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Doprinos provjeri prikladnosti Direktive o pticama i Direktive o staništima

(2016/C 051/10)

| Izvjestitelj: | Roby BIWER (PES/LU), član Općinskog vijeća Bettembourga, Luksemburg |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Roby BIWER (PES/LU), član Općinskog vijeća Bettembourga, Luksemburg

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Opće napomene Odbora

| 1. | naglašava da je zaustavljanje gubitka biološke raznolikosti i prirodnih staništa te degradacije usluga ekosustava do 2020. godine i njihovo vraćanje u prethodno stanje jedan od najvećih ekoloških izazova s kojima se trenutno suočavamo; |
| --- | --- |

1.

naglašava da je zaustavljanje gubitka biološke raznolikosti i prirodnih staništa te degradacije usluga ekosustava do 2020. godine i njihovo vraćanje u prethodno stanje jedan od najvećih ekoloških izazova s kojima se trenutno suočavamo;

| 2. | podsjeća da su, u skladu s odgovarajućim uvodnim izjavama Direktive EU-a o pticama (1) i Direktive EU-a o staništima (2) („direktive o prirodi”), očuvanje, zaštita i poboljšanje kakvoće okoliša neki od bitnih ciljeva Zajednice i ciljeva od općeg interesa, dok pad broja divljih vrsta i njihovih staništa predstavlja ozbiljnu prijetnju očuvanju prirodnog okoliša; |
| --- | --- |

2.

podsjeća da su, u skladu s odgovarajućim uvodnim izjavama Direktive EU-a o pticama (1) i Direktive EU-a o staništima (2) („direktive o prirodi”), očuvanje, zaštita i poboljšanje kakvoće okoliša neki od bitnih ciljeva Zajednice i ciljeva od općeg interesa, dok pad broja divljih vrsta i njihovih staništa predstavlja ozbiljnu prijetnju očuvanju prirodnog okoliša;

| 3. | zabrinut je zbog toga što se prema posljednjim istraživanjima, kao što je Izvješće o stanju prirode u Europskoj uniji (3), ne može očekivati da će se cilj za 2020. godinu koji se odnosi na biološku raznolikost, potvrđen na zasjedanju Europskog vijeća 25. i 26. ožujka 2010., ostvariti isključivo na temelju do sada poduzetih ili predviđenih mjera; |
| --- | --- |

3.

zabrinut je zbog toga što se prema posljednjim istraživanjima, kao što je Izvješće o stanju prirode u Europskoj uniji (3), ne može očekivati da će se cilj za 2020. godinu koji se odnosi na biološku raznolikost, potvrđen na zasjedanju Europskog vijeća 25. i 26. ožujka 2010., ostvariti isključivo na temelju do sada poduzetih ili predviđenih mjera;

| 4. | slaže se s primjedbom Europske komisije u Strategiji EU-a za biološku raznolikost (4) da je za zaustavljanje gubitka biološke raznolikosti i ispunjenje pojedinačnih ciljeva Strategije nužno potrebna puna provedba direktiva o prirodi; |
| --- | --- |

4.

slaže se s primjedbom Europske komisije u Strategiji EU-a za biološku raznolikost (4) da je za zaustavljanje gubitka biološke raznolikosti i ispunjenje pojedinačnih ciljeva Strategije nužno potrebna puna provedba direktiva o prirodi;

| 5. | podsjeća da lokalne i regionalne vlasti imaju ključnu ulogu u provedbi direktiva o prirodi te je uvjeren da je Europski odbor regija, zahvaljujući toj ključnoj ulozi, osobito stručan na području direktiva o prirodi; |
| --- | --- |

5.

podsjeća da lokalne i regionalne vlasti imaju ključnu ulogu u provedbi direktiva o prirodi te je uvjeren da je Europski odbor regija, zahvaljujući toj ključnoj ulozi, osobito stručan na području direktiva o prirodi;

| 6. | stoga želi svojom posebnom stručnošću na području direktiva o prirodi i na temelju svog političkog mandata doprinijeti aktualnom postupku provjere prikladnosti koji provodi Europska komisija (5) te u nastavku iznosi svoja stajališta o pojedinim pitanjima koja Europska komisija postavlja; |
| --- | --- |

6.

stoga želi svojom posebnom stručnošću na području direktiva o prirodi i na temelju svog političkog mandata doprinijeti aktualnom postupku provjere prikladnosti koji provodi Europska komisija (5) te u nastavku iznosi svoja stajališta o pojedinim pitanjima koja Europska komisija postavlja;

Relevantnost

| 7. | smatra da su uvodne izjave i ciljevi na kojima se temelje direktive o prirodi još i danas aktualni, zbog čega su te direktive nužne za očuvanje vrsta i njihovih staništa, kao i različitih stanišnih tipova u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

7.

smatra da su uvodne izjave i ciljevi na kojima se temelje direktive o prirodi još i danas aktualni, zbog čega su te direktive nužne za očuvanje vrsta i njihovih staništa, kao i različitih stanišnih tipova u Europskoj uniji;

| 8. | naglašava da su direktivama o prirodi obuhvaćene sve važne prijetnje vrstama, njihovim staništima i stanišnim tipovima u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

8.

naglašava da su direktivama o prirodi obuhvaćene sve važne prijetnje vrstama, njihovim staništima i stanišnim tipovima u Europskoj uniji;

| 9. | istovremeno, međutim, izražava duboku zabrinutost zbog činjenice da se postojeće odredbe direktiva o prirodi ne provode u potpunosti u svim državama članicama te ističe kako se područjima obuhvaćenim mrežom Natura 2000 još uvijek djelomice ne jamči pravna zaštita i da ne postoje planovi upravljanja kao i da se često ne provode konkretne mjere zaštite, pa stoga poziva na veće sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti u rješavanju tih zadataka; |
| --- | --- |

9.

istovremeno, međutim, izražava duboku zabrinutost zbog činjenice da se postojeće odredbe direktiva o prirodi ne provode u potpunosti u svim državama članicama te ističe kako se područjima obuhvaćenim mrežom Natura 2000 još uvijek djelomice ne jamči pravna zaštita i da ne postoje planovi upravljanja kao i da se često ne provode konkretne mjere zaštite, pa stoga poziva na veće sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti u rješavanju tih zadataka;

| 10. | podsjeća da je cilj direktiva o prirodi sveobuhvatna zaštita vrsta koje je najpotrebnije zaštititi, njihovih staništa i stanišnih tipova, u svim politikama i da je stoga jedan od budućih izazova snažnije uključenje zaštite prirode u druge politike, primjerice u poljoprivrednu politiku, budući da na tom području aspekti zaštite prirode još uvijek nisu optimalno uzeti u obzir; |
| --- | --- |

10.

podsjeća da je cilj direktiva o prirodi sveobuhvatna zaštita vrsta koje je najpotrebnije zaštititi, njihovih staništa i stanišnih tipova, u svim politikama i da je stoga jedan od budućih izazova snažnije uključenje zaštite prirode u druge politike, primjerice u poljoprivrednu politiku, budući da na tom području aspekti zaštite prirode još uvijek nisu optimalno uzeti u obzir;

| 11. | u tom smislu, smatra da su direktive o prirodi vrlo bitne za očuvanje vrsta, njihovih staništa i stanišnih tipova od pritisaka i prijetnji koje na lokalnoj i regionalnoj razini predstavljaju gubitak ili rascjepkanost staništa, onečišćenje i širenje neautohtonih životinjskih i biljnih vrsta; |
| --- | --- |

11.

u tom smislu, smatra da su direktive o prirodi vrlo bitne za očuvanje vrsta, njihovih staništa i stanišnih tipova od pritisaka i prijetnji koje na lokalnoj i regionalnoj razini predstavljaju gubitak ili rascjepkanost staništa, onečišćenje i širenje neautohtonih životinjskih i biljnih vrsta;

Djelotvornost

| 12. | prima na znanje da se položaj vrsta, njihovih staništa i stanišnih tipova značajno poboljšao u područjima gdje su provedene direktive o prirodi (6), zbog čega se može pretpostaviti da se ciljevi direktiva o prirodi mogu postići ako se one u potpunosti provode; |
| --- | --- |

12.

prima na znanje da se položaj vrsta, njihovih staništa i stanišnih tipova značajno poboljšao u područjima gdje su provedene direktive o prirodi (6), zbog čega se može pretpostaviti da se ciljevi direktiva o prirodi mogu postići ako se one u potpunosti provode;

| 13. | naglašava da velik broj konkretnih primjera iz Izvješća o stanju prirode u Europskoj uniji pokazuje da države članice i lokalne i regionalne vlasti imaju važnu ulogu u zaštiti vrsta i staništa; |
| --- | --- |

13.

naglašava da velik broj konkretnih primjera iz Izvješća o stanju prirode u Europskoj uniji pokazuje da države članice i lokalne i regionalne vlasti imaju važnu ulogu u zaštiti vrsta i staništa;

| 14. | izražava duboku zabrinutost zbog toga što su rezultati postignuti u zaštiti vrsta i staništa zahvaljujući provedbi direktiva o prirodi ograničeni i nepotpuni jer je većina vrsta i stanišnih tipova i dalje u nepovoljnom položaju, dok značajnom broju prijeti čak i pogoršanje; |
| --- | --- |

14.

izražava duboku zabrinutost zbog toga što su rezultati postignuti u zaštiti vrsta i staništa zahvaljujući provedbi direktiva o prirodi ograničeni i nepotpuni jer je većina vrsta i stanišnih tipova i dalje u nepovoljnom položaju, dok značajnom broju prijeti čak i pogoršanje;

| 15. | ističe također da se izvan područja zaštićenih na temelju direktiva o prirodi ne postižu tako pozitivni rezultati u pogledu biološke raznolikosti kao unutar mreže Natura 2000, što se vidi na primjeru dramatičnog smanjenja rasprostranjenih vrsta ptica; |
| --- | --- |

15.

ističe također da se izvan područja zaštićenih na temelju direktiva o prirodi ne postižu tako pozitivni rezultati u pogledu biološke raznolikosti kao unutar mreže Natura 2000, što se vidi na primjeru dramatičnog smanjenja rasprostranjenih vrsta ptica;

| 16. | uvjeren je da se rasprave između različitih dionika zbog nekoliko vrsta koje bi mogle nanijeti štetu mogu riješiti jasnim odredbama u planovima upravljanja kojima se utvrđuje slijed postupaka, ali i kojima se daje odgovarajuća potpora u obliku financijskih sredstava i ljudskih resursa kako bi se jamčilo javno zdravlje i javna sigurnost i izbjegle ozbiljne štete te nadoknadile one koje su neizbježne; |
| --- | --- |

16.

uvjeren je da se rasprave između različitih dionika zbog nekoliko vrsta koje bi mogle nanijeti štetu mogu riješiti jasnim odredbama u planovima upravljanja kojima se utvrđuje slijed postupaka, ali i kojima se daje odgovarajuća potpora u obliku financijskih sredstava i ljudskih resursa kako bi se jamčilo javno zdravlje i javna sigurnost i izbjegle ozbiljne štete te nadoknadile one koje su neizbježne;

| 17. | poziva Europsku komisiju i države članice da podrže lokalne i regionalne vlasti u punoj provedbi direktiva o prirodi; to se osobito odnosi na određivanje područja obuhvaćenih mrežom Natura 2000 i njihovu pravnu zaštitu te na utvrđivanje konkretnih ciljeva očuvanja, kako u pogledu zaštite vrsta i staništa uz pomoć mjera za očuvanje i obnovu tako i u pogledu osiguravanja potrebne financijske potpore, naročito zato da bi se riješio nedostatak financijskih sredstava i odgovorilo na potrebu da se pojednostavi pristup postojećim izvorima financiranja (7); |
| --- | --- |

17.

poziva Europsku komisiju i države članice da podrže lokalne i regionalne vlasti u punoj provedbi direktiva o prirodi; to se osobito odnosi na određivanje područja obuhvaćenih mrežom Natura 2000 i njihovu pravnu zaštitu te na utvrđivanje konkretnih ciljeva očuvanja, kako u pogledu zaštite vrsta i staništa uz pomoć mjera za očuvanje i obnovu tako i u pogledu osiguravanja potrebne financijske potpore, naročito zato da bi se riješio nedostatak financijskih sredstava i odgovorilo na potrebu da se pojednostavi pristup postojećim izvorima financiranja (7);

| 18. | potiče Europsku komisiju da donese učinkovitije smjernice za provedbu i da ažurira već postojeće kako bi one bile razumljive i na raspolaganju na različitim jezicima država članica te lako dostupne na jedinstvenom internetskom portalu (8); kao i da predstavljaju aktualnu sudsku praksu i po potrebi se bave posebnim obilježjima određenih sektora; |
| --- | --- |

18.

potiče Europsku komisiju da donese učinkovitije smjernice za provedbu i da ažurira već postojeće kako bi one bile razumljive i na raspolaganju na različitim jezicima država članica te lako dostupne na jedinstvenom internetskom portalu (8); kao i da predstavljaju aktualnu sudsku praksu i po potrebi se bave posebnim obilježjima određenih sektora;

| 19. | predlaže Europskoj komisiji da posveti veću pažnju informiranju, obrazovanju i širenju svijesti, posebice o koristi mjera za zaštitu prirode i područja obuhvaćenih mrežom Natura 2000, kao i da, primjerice, postojeći preglednik Natura 2000 Europske agencije za okoliš proširi u opsežan zemljopisni internetski informacijski sustav koji na sustavan način javnosti, projektantima, korisnicima zemljišta i drugim zainteresiranim stranama pruža informacije o svim aspektima provedbe direktiva o prirodi na pojedinim područjima obuhvaćenima mrežom Natura 2000; |
| --- | --- |

19.

predlaže Europskoj komisiji da posveti veću pažnju informiranju, obrazovanju i širenju svijesti, posebice o koristi mjera za zaštitu prirode i područja obuhvaćenih mrežom Natura 2000, kao i da, primjerice, postojeći preglednik Natura 2000 Europske agencije za okoliš proširi u opsežan zemljopisni internetski informacijski sustav koji na sustavan način javnosti, projektantima, korisnicima zemljišta i drugim zainteresiranim stranama pruža informacije o svim aspektima provedbe direktiva o prirodi na pojedinim područjima obuhvaćenima mrežom Natura 2000;

| 20. | stoga vjeruje da se nedostaci na koje se ukazuje i zabrinjavajući položaj mnogih vrsta i staništa ne mogu smatrati nedostacima u učinkovitosti direktiva o prirodi, nego da su se direktive o prirodi i same pokazale vrlo učinkovitim instrumentima za zaštitu biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

20.

stoga vjeruje da se nedostaci na koje se ukazuje i zabrinjavajući položaj mnogih vrsta i staništa ne mogu smatrati nedostacima u učinkovitosti direktiva o prirodi, nego da su se direktive o prirodi i same pokazale vrlo učinkovitim instrumentima za zaštitu biološke raznolikosti;

Učinkovitost

| 21. | ističe prije svega da je očuvanje biološke raznolikosti u prvom redu društvena zadaća koju treba izvršiti u cilju ostvarenja održivog, dakle trajno i globalno mogućeg, načina proizvodnje i života; |
| --- | --- |

21.

ističe prije svega da je očuvanje biološke raznolikosti u prvom redu društvena zadaća koju treba izvršiti u cilju ostvarenja održivog, dakle trajno i globalno mogućeg, načina proizvodnje i života;

| 22. | naglašava da u javnoj raspravi u organizaciji Europske komisije (9) mala i srednja poduzeća direktive o prirodi nisu ubrojila među deset pravnih instrumenata koji izazivaju najveće troškove; |
| --- | --- |

22.

naglašava da u javnoj raspravi u organizaciji Europske komisije (9) mala i srednja poduzeća direktive o prirodi nisu ubrojila među deset pravnih instrumenata koji izazivaju najveće troškove;

| 23. | izražava žaljenje zbog toga što su projektanti, korisnici zemljišta i drugi ključni sektori ponekad imali nepotrebne izdatke zbog zakašnjelog i nepotpunog određivanja područja obuhvaćenih mrežom Natura 2000; međutim, u isto vrijeme također ističe da se nejednaki troškovi za lokalne i regionalne vlasti mogu objasniti činjenicom da raznolikost vrsta i staništa, a sukladno tome i potrebne mjere zaštite prirode, mogu biti nejednako raspoređene; |
| --- | --- |

23.

izražava žaljenje zbog toga što su projektanti, korisnici zemljišta i drugi ključni sektori ponekad imali nepotrebne izdatke zbog zakašnjelog i nepotpunog određivanja područja obuhvaćenih mrežom Natura 2000; međutim, u isto vrijeme također ističe da se nejednaki troškovi za lokalne i regionalne vlasti mogu objasniti činjenicom da raznolikost vrsta i staništa, a sukladno tome i potrebne mjere zaštite prirode, mogu biti nejednako raspoređene;

| 24. | naglašava da mnoga područja obuhvaćena mrežom Natura 2000 pružaju značajne i financijski isplative usluge ekosustava na lokalnoj i regionalnoj razini (10); primjerice u vidu zdravstvene zaštite, skladištenja CO2, sprečavanja poplava, čišćenja vodnih resursa, pročišćavanja zraka ili sprečavanja erozije tla; |
| --- | --- |

24.

naglašava da mnoga područja obuhvaćena mrežom Natura 2000 pružaju značajne i financijski isplative usluge ekosustava na lokalnoj i regionalnoj razini (10); primjerice u vidu zdravstvene zaštite, skladištenja CO2, sprečavanja poplava, čišćenja vodnih resursa, pročišćavanja zraka ili sprečavanja erozije tla;

| 25. | podsjeća da aktualna istraživanja (11) potvrđuju izvrstan omjer troškova i koristi na lokalnoj i regionalnoj razini jer ekološka, socijalna i ekonomska korist uvelike nadmašuju troškove provedbe direktiva o prirodi; |
| --- | --- |

25.

podsjeća da aktualna istraživanja (11) potvrđuju izvrstan omjer troškova i koristi na lokalnoj i regionalnoj razini jer ekološka, socijalna i ekonomska korist uvelike nadmašuju troškove provedbe direktiva o prirodi;

| 26. | uzima na znanje mogućnosti koje mreža Natura 2020. pruža za stvaranje novih radnih mjesta i prihoda u sektorima ekološki prihvatljivog turizma i rekreacije u prirodi. Naglašava posebnu važnost koju u tom pogledu ima otvaranje novih poslovnih mogućnosti u ruralnim područjima u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

26.

uzima na znanje mogućnosti koje mreža Natura 2020. pruža za stvaranje novih radnih mjesta i prihoda u sektorima ekološki prihvatljivog turizma i rekreacije u prirodi. Naglašava posebnu važnost koju u tom pogledu ima otvaranje novih poslovnih mogućnosti u ruralnim područjima u nepovoljnom položaju;

| 27. | stoga smatra da, iako provedba direktiva o prirodi neizbježno donosi dodatne troškove, ti su troškovi nužni za zaštitu biološke raznolikosti kao i za osiguravanje održivosti, te su, osim toga, razmjerni u odnosu na mnogo veće koristi koje se ostvaruju zahvaljujući tim direktivama, a koje se samo djelomično mogu mjeriti u novčanoj vrijednosti; |
| --- | --- |

27.

stoga smatra da, iako provedba direktiva o prirodi neizbježno donosi dodatne troškove, ti su troškovi nužni za zaštitu biološke raznolikosti kao i za osiguravanje održivosti, te su, osim toga, razmjerni u odnosu na mnogo veće koristi koje se ostvaruju zahvaljujući tim direktivama, a koje se samo djelomično mogu mjeriti u novčanoj vrijednosti;

Usklađenost

| 28. | uvjeren je da su obje direktive o prirodi svaka za sebe izvrstan primjer sažetog, razumljivog, dosljednog i sustavno strukturiranog zakonodavstva, pa time i zakonodavstva usredotočenog na ostvarivanje ciljeva; |
| --- | --- |

28.

uvjeren je da su obje direktive o prirodi svaka za sebe izvrstan primjer sažetog, razumljivog, dosljednog i sustavno strukturiranog zakonodavstva, pa time i zakonodavstva usredotočenog na ostvarivanje ciljeva;

| 29. | smatra da su i obje direktive o prirodi zajedno uspješni zakonodavni instrumenti jer obje djeluju na sličan način, međusobno su dosljedne pa se, prema tome, dopunjuju u pogledu zaštitnih mjera kako bi zajedno izgradile sustav zaštićenih područja Natura 2000; |
| --- | --- |

29.

smatra da su i obje direktive o prirodi zajedno uspješni zakonodavni instrumenti jer obje djeluju na sličan način, međusobno su dosljedne pa se, prema tome, dopunjuju u pogledu zaštitnih mjera kako bi zajedno izgradile sustav zaštićenih područja Natura 2000;

| 30. | polazi od pretpostavke da su direktive o prirodi usklađene i s drugim propisima Europske unije za zaštitu okoliša te u tom smislu podsjeća na izmjenu Direktive o procjeni utjecaja na okoliš koja je upravo zbog toga bila izmijenjena (12), ali u isto vrijeme potiče države članice i lokalne i regionalne vlasti da bolje koordiniraju provedbu raznih propisa za zaštitu okoliša i da potiču, primjerice, integraciju postupaka za izdavanje odobrenja, praćenje i izvješćivanje; |
| --- | --- |

30.

polazi od pretpostavke da su direktive o prirodi usklađene i s drugim propisima Europske unije za zaštitu okoliša te u tom smislu podsjeća na izmjenu Direktive o procjeni utjecaja na okoliš koja je upravo zbog toga bila izmijenjena (12), ali u isto vrijeme potiče države članice i lokalne i regionalne vlasti da bolje koordiniraju provedbu raznih propisa za zaštitu okoliša i da potiču, primjerice, integraciju postupaka za izdavanje odobrenja, praćenje i izvješćivanje;

| 31. | smatra da bi u cilju zaštite okoliša, ali i izbjegavanja nepotrebnih troškova, bilo korisno poboljšati usklađivanje postupaka planiranja predviđenih u direktivama o prirodi, Okvirnoj direktivi o vodama (13) i, prema potrebi, Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš i Direktivi o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš (14); |
| --- | --- |

31.

smatra da bi u cilju zaštite okoliša, ali i izbjegavanja nepotrebnih troškova, bilo korisno poboljšati usklađivanje postupaka planiranja predviđenih u direktivama o prirodi, Okvirnoj direktivi o vodama (13) i, prema potrebi, Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš i Direktivi o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš (14);

| 32. | poziva države članice da surađuju s lokalnim i regionalnim vlastima te im pomažu u praktičnoj provedbi novih propisa o zaštiti okoliša, kao što je Uredba EU-a o invazivnim stranim vrstama (15); |
| --- | --- |

32.

poziva države članice da surađuju s lokalnim i regionalnim vlastima te im pomažu u praktičnoj provedbi novih propisa o zaštiti okoliša, kao što je Uredba EU-a o invazivnim stranim vrstama (15);

| 33. | bez obzira na dobro uklapanje direktiva o prirodi u ostale propise EU-a o zaštiti okoliša, smatra da je za ostvarenje ciljeva direktiva o prirodi problematično to što druge sektorske politike Europske unije, kao što su zajednička poljoprivredna politika, zajednička ribarstvena politika ili energetska i prometna politika, još uvijek nedovoljno doprinose očuvanju biološke raznolikosti (16); |
| --- | --- |

33.

bez obzira na dobro uklapanje direktiva o prirodi u ostale propise EU-a o zaštiti okoliša, smatra da je za ostvarenje ciljeva direktiva o prirodi problematično to što druge sektorske politike Europske unije, kao što su zajednička poljoprivredna politika, zajednička ribarstvena politika ili energetska i prometna politika, još uvijek nedovoljno doprinose očuvanju biološke raznolikosti (16);

| 34. | smatra potrebnim da se u izvješće na sredini razdoblja Europske komisije o strukturnim i investicijskim fondovima ispitivanje biološke raznolikosti unese kao uvjet za sve projekte koje financira EU (17); |
| --- | --- |

34.

smatra potrebnim da se u izvješće na sredini razdoblja Europske komisije o strukturnim i investicijskim fondovima ispitivanje biološke raznolikosti unese kao uvjet za sve projekte koje financira EU (17);

| 35. | jednako tako poziva Europsku komisiju da, s ciljem zaštite vrsta i staništa izvan područja obuhvaćenih mrežom Natura 2000 i zaštite vrsta koje ne podliježu strogim mjerama zaštite, podnese prijedlog za pravni okvir u skladu sa Strategijom EU-a za biološku raznolikost uz pomoć kojeg bi se spriječili neto gubici biološke raznolikosti i usluga ekosustava (18); |
| --- | --- |

35.

jednako tako poziva Europsku komisiju da, s ciljem zaštite vrsta i staništa izvan područja obuhvaćenih mrežom Natura 2000 i zaštite vrsta koje ne podliježu strogim mjerama zaštite, podnese prijedlog za pravni okvir u skladu sa Strategijom EU-a za biološku raznolikost uz pomoć kojeg bi se spriječili neto gubici biološke raznolikosti i usluga ekosustava (18);

| 36. | u tom smislu uvjeren je da su direktive o prirodi dobro osmišljene u pogledu ostvarivanja postavljenih ciljeva, ali i da su potrebni daljnji napori kako bi se spriječili postupci koji štete biološkoj raznolikosti u onim politikama koje nisu obuhvaćene mjerama direktiva o prirodi; |
| --- | --- |

36.

u tom smislu uvjeren je da su direktive o prirodi dobro osmišljene u pogledu ostvarivanja postavljenih ciljeva, ali i da su potrebni daljnji napori kako bi se spriječili postupci koji štete biološkoj raznolikosti u onim politikama koje nisu obuhvaćene mjerama direktiva o prirodi;

Dodana vrijednost EU-a

| 37. | priznaje da su direktive o prirodi značajno pridonijele ujednačenijem i učinkovitijem pristupu zaštiti prirode i vrsta te postavljanju viših minimalnih standarda na tim područjima u regijama različitih država članica EU-a; |
| --- | --- |

37.

priznaje da su direktive o prirodi značajno pridonijele ujednačenijem i učinkovitijem pristupu zaštiti prirode i vrsta te postavljanju viših minimalnih standarda na tim područjima u regijama različitih država članica EU-a;

| 38. | podsjeća da raznolikost vrsta i staništa u Europi ne poštuje granice i da je neujednačeno raspodijeljena pa je stoga za učinkovitu zaštitu šire od granica pojedinih država članica potreban sveeuropski pristup na temelju kojeg bi se koordinirali napori država članica; |
| --- | --- |

38.

podsjeća da raznolikost vrsta i staništa u Europi ne poštuje granice i da je neujednačeno raspodijeljena pa je stoga za učinkovitu zaštitu šire od granica pojedinih država članica potreban sveeuropski pristup na temelju kojeg bi se koordinirali napori država članica;

| 39. | podsjeća da su direktive o prirodi važan instrument Europske unije za ispunjavanje njezinih međunarodnih obveza iz Konvencije o biološkoj raznolikosti (CBD) i drugih međunarodnih konvencija poput Konvencije o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih staništa (Bernska konvencija) i Konvencije o zaštiti migratornih vrsta divljih životinja (Bonska konvencija), a time i za pozitivan utjecaj na biološku raznolikost i životinjski svijet unutar i izvan Europske unije; |
| --- | --- |

39.

podsjeća da su direktive o prirodi važan instrument Europske unije za ispunjavanje njezinih međunarodnih obveza iz Konvencije o biološkoj raznolikosti (CBD) i drugih međunarodnih konvencija poput Konvencije o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih staništa (Bernska konvencija) i Konvencije o zaštiti migratornih vrsta divljih životinja (Bonska konvencija), a time i za pozitivan utjecaj na biološku raznolikost i životinjski svijet unutar i izvan Europske unije;

| 40. | uvjeren je da se je s direktivama o prirodi dao značajan doprinos uvođenju dosljednih pravnih standarda zaštite u državama članicama, čime se gospodarskim akterima zajamčio jasan okvir s jednakim uvjetima tržišnog natjecanja na jedinstvenom europskom tržištu; |
| --- | --- |

40.

uvjeren je da se je s direktivama o prirodi dao značajan doprinos uvođenju dosljednih pravnih standarda zaštite u državama članicama, čime se gospodarskim akterima zajamčio jasan okvir s jednakim uvjetima tržišnog natjecanja na jedinstvenom europskom tržištu;

| 41. | s tim u vezi ističe da je za postizanje ciljeva Strategije EU-a za biološku raznolikost i međunarodnih konvencija više nego ikad potrebno jedinstveno zakonodavstvo na razini Europske unije i da su direktive o prirodi u tom smislu izvrstan temelj; |
| --- | --- |

41.

s tim u vezi ističe da je za postizanje ciljeva Strategije EU-a za biološku raznolikost i međunarodnih konvencija više nego ikad potrebno jedinstveno zakonodavstvo na razini Europske unije i da su direktive o prirodi u tom smislu izvrstan temelj;

Završne napomene

| 42. | uvjeren je da eventualni problemi u zaštiti vrsta i staništa nisu izazvani samim direktivama o prirodi, nego u pravilu provedbom na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini država članica; |
| --- | --- |

42.

uvjeren je da eventualni problemi u zaštiti vrsta i staništa nisu izazvani samim direktivama o prirodi, nego u pravilu provedbom na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini država članica;

| 43. | zato smatra da nije poželjno revidirati direktive o prirodi i zbog toga što su početne nedoumice u njihovom tumačenju u međuvremenu razjašnjene, prije svega zahvaljujući sudskoj praksi Suda Europske unije; |
| --- | --- |

43.

zato smatra da nije poželjno revidirati direktive o prirodi i zbog toga što su početne nedoumice u njihovom tumačenju u međuvremenu razjašnjene, prije svega zahvaljujući sudskoj praksi Suda Europske unije;

| 44. | smatra da bi revizija direktiva o prirodi bila pogreška i zato što lokalnim i regionalnim vlastima treba više vremena za provedbu mjera koje se omogućuju i predviđaju u okviru direktiva, ali dosad još nisu provedene, na primjer planovi upravljanja koji još uvijek ne postoje, kako bi u najvećoj mogućoj mjeri iskoristile potencijal direktiva; |
| --- | --- |

44.

smatra da bi revizija direktiva o prirodi bila pogreška i zato što lokalnim i regionalnim vlastima treba više vremena za provedbu mjera koje se omogućuju i predviđaju u okviru direktiva, ali dosad još nisu provedene, na primjer planovi upravljanja koji još uvijek ne postoje, kako bi u najvećoj mogućoj mjeri iskoristile potencijal direktiva;

| 45. | s obzirom na interese različitih aktera zaduženih za provedbu direktiva, izražava veliku zabrinutost zbog mogućnosti da revizija postojećeg zakonodavstva izazove dugotrajne sporove između društvenih aktera na koje zakonodavstvo utječe, nakon čega bi uslijedilo dugotrajno razdoblje pravne nesigurnosti koja bi mogla potrajati desetljećima; |
| --- | --- |

45.

s obzirom na interese različitih aktera zaduženih za provedbu direktiva, izražava veliku zabrinutost zbog mogućnosti da revizija postojećeg zakonodavstva izazove dugotrajne sporove između društvenih aktera na koje zakonodavstvo utječe, nakon čega bi uslijedilo dugotrajno razdoblje pravne nesigurnosti koja bi mogla potrajati desetljećima;

| 46. | izražava zabrinutost zbog uništenja pojedinih područja obuhvaćenih mrežom Natura 2000 i zbog postojeće razine nezakonitog ubijanja i nezakonitog lova ptica i drugih životinjskih vrsta te je uvjeren da je potrebno uložiti više truda na svim razinama vlasti u svrhu praćenja i nadzora ispunjenja ciljeva direktiva o prirodi; |
| --- | --- |

46.

izražava zabrinutost zbog uništenja pojedinih područja obuhvaćenih mrežom Natura 2000 i zbog postojeće razine nezakonitog ubijanja i nezakonitog lova ptica i drugih životinjskih vrsta te je uvjeren da je potrebno uložiti više truda na svim razinama vlasti u svrhu praćenja i nadzora ispunjenja ciljeva direktiva o prirodi;

| 47. | stoga također smatra bitnim da Europska komisija ozbiljno shvati svoju ulogu „čuvara Ugovora” Unije pa u tom kontekstu poziva Europsku komisiju da ozbiljno odgovori na pritužbe koje se odnose na primjenu prava Unije i pokrene odgovarajuće postupke u slučaju kršenja Ugovora; |
| --- | --- |

47.

stoga također smatra bitnim da Europska komisija ozbiljno shvati svoju ulogu „čuvara Ugovora” Unije pa u tom kontekstu poziva Europsku komisiju da ozbiljno odgovori na pritužbe koje se odnose na primjenu prava Unije i pokrene odgovarajuće postupke u slučaju kršenja Ugovora;

| 48. | preporučuje Europskoj komisiji da postupak provjere prikladnosti iskoristi za naglašavanje važnosti još bolje provedbe direktiva o prirodi u državama članicama i pozdravlja svaku inicijativu država članica za uključenje lokalnih i regionalnih vlasti u postupak provedbe. |
| --- | --- |

48.

preporučuje Europskoj komisiji da postupak provjere prikladnosti iskoristi za naglašavanje važnosti još bolje provedbe direktiva o prirodi u državama članicama i pozdravlja svaku inicijativu država članica za uključenje lokalnih i regionalnih vlasti u postupak provedbe.

Bruxelles, 4. prosinca 2015.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  Direktiva 2009/147/EZ (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

1

(2)  Direktiva 92/43/EEZ (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

2

(3)  COM(2015) 219 završna verzija.

3

(4)  COM(2011) 244 završna verzija.

4

(5)  Vidjeti mandat Europske komisije:

5

http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/fitness_check/docs/Mandate%20for%20Nature%20Legislation.pdf

(6)  Vidjeti COM(2015) 219 završna verzija.

6

(7)  Vidjeti CdR 112/2010 završna verzija te CdR 8074/2013.

7

(8)  Vidjeti Izvješće OR-a za ocjenu teritorijalnog učinka za 2015. godinu.

8

(9)  Vidjeti http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-188_en.htm

9

(10)  Brink/Badura/Bassi/i dr., „Procjena ukupne ekonomske vrijednosti koristi mreže Natura 2000” (engl. Estimating the Overall Economic Value of the Benefits provided by the Natura 2000 Network), 2011.

10

Estimating the Overall Economic Value of the Benefits provided by the Natura 2000 Network

(11)  Izvješća EU-a potvrđuju da bi potpuna uspostava svih područja obuhvaćenih mrežom Natura 2000 države članice koštala oko 6 milijardi eura godišnje, dok se uslugama na područjima obuhvaćenima mrežom Natura 2000 ostvaruje korist u vrijednosti do 300 milijardi eura te pruža mogućnost za otvaranje 8 milijuna radnih mjesta.

11

(12)  Direktiva 2014/52/EU (SL L 124, 25.4.2010., str. 1.).

12

(13)  Direktiva 2000/60/EZ (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

13

(14)  Direktiva 2001/42/EZ (SL L 197, 21.7.2001., str. 30.).

14

(15)  Uredba (EU) br. 1143/2014 (SL L 317, 4.11.2014., str. 35.).

15

(16)  Vidjeti CdR 112/2010 završna verzija, CdR 22/2009 završna verzija te Izvješće OR-a za ocjenu teritorijalnog učinka za 2015. godinu (sukobi s regionalnom politikom).

16

(17)  Vidjeti CdR 4577/2013 završna verzija.

17

(18)  Vidjeti CdR 4577/2013 završna verzija i Rezoluciju Europskog parlamenta 2011/2307 (INI).

18

---