# Jurnalul Oficial L 49/2017

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 49 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6025 februarie 2017 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 49

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6025 februarie 2017

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/323 al Comisiei din 20 ianuarie 2017 de corectare a Regulamentului delegat (UE) 2016/2251 al Comisiei de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții în ceea ce privește standarde tehnice de reglementare pentru tehnici de minimizare a riscului pentru contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o contraparte centrală (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) 2017/324 al Comisiei din 24 februarie 2017 de modificare a anexei la Regulamentul (UE) nr. 231/2012 de stabilire a specificațiilor pentru aditivii alimentari enumerați în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește specificațiile pentru copolimerul metacrilat bazic (E 1205) (
  1
  ) | 4 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/325 al Comisiei din 24 februarie 2017 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului | 6 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/326 al Comisiei din 24 februarie 2017 de modificare pentru a 261-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu organizațiile ISIL (Da'esh) și Al-Qaida | 30 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/327 al Comisiei din 24 februarie 2017 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 32 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2017/328 a Consiliului din 21 februarie 2017 de modificare a Deciziei 1999/70/CE privind auditorii externi ai băncilor centrale naționale în ceea ce privește auditorii externi ai Bank of Greece | 34 |
| | * | Decizia (UE) 2017/329 a Comisiei din 4 noiembrie 2016 privind măsura SA.39235 (2015/C) (ex 2015/NN) pusă în aplicare de Ungaria cu privire la impozitarea cifrei de afaceri din publicitate
  [notificată cu numărul C(2016) 6929]

   (
  1
  ) | 36 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/323 al Comisiei din 20 ianuarie 2017 de corectare a Regulamentului delegat (UE) 2016/2251 al Comisiei de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții în ceea ce privește standarde tehnice de reglementare pentru tehnici de minimizare a riscului pentru contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o contraparte centrală (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul (UE) 2017/324 al Comisiei din 24 februarie 2017 de modificare a anexei la Regulamentul (UE) nr. 231/2012 de stabilire a specificațiilor pentru aditivii alimentari enumerați în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește specificațiile pentru copolimerul metacrilat bazic (E 1205) (
  1
  )

1

4

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/325 al Comisiei din 24 februarie 2017 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

6

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/326 al Comisiei din 24 februarie 2017 de modificare pentru a 261-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu organizațiile ISIL (Da'esh) și Al-Qaida

30

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/327 al Comisiei din 24 februarie 2017 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

32

DECIZII

*

Decizia (UE) 2017/328 a Consiliului din 21 februarie 2017 de modificare a Deciziei 1999/70/CE privind auditorii externi ai băncilor centrale naționale în ceea ce privește auditorii externi ai Bank of Greece

34

*

Decizia (UE) 2017/329 a Comisiei din 4 noiembrie 2016 privind măsura SA.39235 (2015/C) (ex 2015/NN) pusă în aplicare de Ungaria cu privire la impozitarea cifrei de afaceri din publicitate
  [notificată cu numărul C(2016) 6929]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2016) 6929]

1

36

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Directiva (UE) 2016/2037 a Comisiei din 21 noiembrie 2016 de modificare a Directivei 75/324/CEE a Consiliului în ceea ce privește presiunea maximă permisă a generatoarelor de aerosoli și în vederea adaptării dispozițiilor privind etichetarea la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor ( JO L 314, 22.11.2016 ) | 50 |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 286/2011 al Comisiei din 10 martie 2011 de modificare, în vederea adaptării la progresul tehnic și științific, a Regulamentului (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor ( JO L 83, 30.3.2011 ) | 51 |

Rectificări

*

Rectificare la Directiva (UE) 2016/2037 a Comisiei din 21 noiembrie 2016 de modificare a Directivei 75/324/CEE a Consiliului în ceea ce privește presiunea maximă permisă a generatoarelor de aerosoli și în vederea adaptării dispozițiilor privind etichetarea la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor ( JO L 314, 22.11.2016 )

( JO L 314, 22.11.2016 )

50

*

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 286/2011 al Comisiei din 10 martie 2011 de modificare, în vederea adaptării la progresul tehnic și științific, a Regulamentului (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor ( JO L 83, 30.3.2011 )

( JO L 83, 30.3.2011 )

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 25.2.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 49/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/323 AL COMISIEI

din 20 ianuarie 2017

de corectare a Regulamentului delegat (UE) 2016/2251 al Comisiei de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții în ceea ce privește standarde tehnice de reglementare pentru tehnici de minimizare a riscului pentru contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o contraparte centrală

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (1), în special articolul 11 alineatul (15),

întrucât:

| (1) | Regulamentul delegat (UE) 2016/2251 al Comisiei (2) a fost adoptat la 4 octombrie 2016 și publicat la 15 decembrie 2016. Acesta conține atât standardele pentru schimbul de garanții prompt, corect și segregat corespunzător în cazul în care contractele derivate nu sunt compensate printr-o contraparte centrală, cât și o serie de cerințe detaliate care trebuie îndeplinite pentru ca un grup să obțină exceptarea de la depunerea marjelor pentru tranzacții intragrup. În plus față de aceste cerințe, în cazul în care una dintre cele două contrapărți din grup își are domiciliul într-o țară terță pentru care încă nu a fost stabilită echivalența în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, grupul trebuie să facă schimb de marje de variație și de marje inițiale segregate corespunzător pentru toate tranzacțiile intragrup cu filialele din țările terțe respective. Pentru a se evita o aplicare disproporționată a cerințelor de marjă și a se ține cont de cerințele similare pentru obligațiile de compensare, regulamentul delegat prevede o aplicare amânată a acestei cerințe specifice astfel încât să se pună la dispoziție suficient timp pentru finalizarea procesului de determinare a echivalenței, fără să se impună o alocare ineficientă a resurselor grupurilor care au filiale cu sediul în țări terțe. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul delegat (UE) 2016/2251 al Comisiei (2) a fost adoptat la 4 octombrie 2016 și publicat la 15 decembrie 2016. Acesta conține atât standardele pentru schimbul de garanții prompt, corect și segregat corespunzător în cazul în care contractele derivate nu sunt compensate printr-o contraparte centrală, cât și o serie de cerințe detaliate care trebuie îndeplinite pentru ca un grup să obțină exceptarea de la depunerea marjelor pentru tranzacții intragrup. În plus față de aceste cerințe, în cazul în care una dintre cele două contrapărți din grup își are domiciliul într-o țară terță pentru care încă nu a fost stabilită echivalența în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, grupul trebuie să facă schimb de marje de variație și de marje inițiale segregate corespunzător pentru toate tranzacțiile intragrup cu filialele din țările terțe respective. Pentru a se evita o aplicare disproporționată a cerințelor de marjă și a se ține cont de cerințele similare pentru obligațiile de compensare, regulamentul delegat prevede o aplicare amânată a acestei cerințe specifice astfel încât să se pună la dispoziție suficient timp pentru finalizarea procesului de determinare a echivalenței, fără să se impună o alocare ineficientă a resurselor grupurilor care au filiale cu sediul în țări terțe.

| (2) | De la articolul 37 din Regulamentul delegat (UE) 2016/2251 lipsește dispoziția privind aplicarea introducerii treptate a cerințelor de marjă de variație în cazul tranzacțiilor intragrup în mod asemănător cu dispoziția de la articolul 36 alineatul (2) (care se referă la cerințele de marjă inițială). La articolul 37, articolul la care este stabilit calendarul de introducere treptată a cerințelor de marjă de variație, ar trebui adăugate, prin urmare, două alineate noi. Respectivele alineate ar trebui să fie asemănătoare cu alineatele (2) și (3) de la articolul 36, astfel încât, în cazul unei tranzacții intragrup între o entitate din Uniune și o entitate dintr-o țară terță, schimbul de marje de variație să nu fie necesar decât după trei ani de la intrarea în vigoare a regulamentului, dacă pentru țara terță respectivă nu există o decizie privind echivalența. Dacă există o decizie privind echivalența, cerințele ar trebui să se aplice la cea mai îndepărtată dintre următoarele date: după patru luni de la intrarea în vigoare a deciziei privind echivalența sau conform calendarului general. |
| --- | --- |

(2)

De la articolul 37 din Regulamentul delegat (UE) 2016/2251 lipsește dispoziția privind aplicarea introducerii treptate a cerințelor de marjă de variație în cazul tranzacțiilor intragrup în mod asemănător cu dispoziția de la articolul 36 alineatul (2) (care se referă la cerințele de marjă inițială). La articolul 37, articolul la care este stabilit calendarul de introducere treptată a cerințelor de marjă de variație, ar trebui adăugate, prin urmare, două alineate noi. Respectivele alineate ar trebui să fie asemănătoare cu alineatele (2) și (3) de la articolul 36, astfel încât, în cazul unei tranzacții intragrup între o entitate din Uniune și o entitate dintr-o țară terță, schimbul de marje de variație să nu fie necesar decât după trei ani de la intrarea în vigoare a regulamentului, dacă pentru țara terță respectivă nu există o decizie privind echivalența. Dacă există o decizie privind echivalența, cerințele ar trebui să se aplice la cea mai îndepărtată dintre următoarele date: după patru luni de la intrarea în vigoare a deciziei privind echivalența sau conform calendarului general.

| (3) | Proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează Regulamentul delegat (UE) 2016/2251 și care au fost depuse la Comisie de către autoritățile europene de supraveghere la 8 martie 2016 cuprindeau aceeași perioadă de introducere treptată atât pentru marjele inițiale, cât și pentru marjele de variație. Nevoia de corectare apare în urma unei erori tehnice care s-a produs în procesul de adoptare a Regulamentului delegat (UE) 2016/2251 și care a constat în faptul că în regulament nu au fost incluse cele două alineate referitoare la introducerea treptată a cerințelor de marjă de variație pentru tranzacțiile intragrup. |
| --- | --- |

(3)

Proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează Regulamentul delegat (UE) 2016/2251 și care au fost depuse la Comisie de către autoritățile europene de supraveghere la 8 martie 2016 cuprindeau aceeași perioadă de introducere treptată atât pentru marjele inițiale, cât și pentru marjele de variație. Nevoia de corectare apare în urma unei erori tehnice care s-a produs în procesul de adoptare a Regulamentului delegat (UE) 2016/2251 și care a constat în faptul că în regulament nu au fost incluse cele două alineate referitoare la introducerea treptată a cerințelor de marjă de variație pentru tranzacțiile intragrup.

| (4) | Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2016/2251 ar trebui corectat în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2016/2251 ar trebui corectat în consecință.

| (5) | Regulamentul delegat (UE) 2016/2251 a intrat în vigoare la 4 ianuarie 2017. Pentru a se evita o eventuală întrerupere în aplicarea perioadelor de introducere treptată a marjei inițiale și a marjei de variație, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență și să se aplice retroactiv, |
| --- | --- |

(5)

Regulamentul delegat (UE) 2016/2251 a intrat în vigoare la 4 ianuarie 2017. Pentru a se evita o eventuală întrerupere în aplicarea perioadelor de introducere treptată a marjei inițiale și a marjei de variație, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență și să se aplice retroactiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

La articolul 37 din Regulamentul delegat (UE) 2016/2251 se adaugă următoarele alineate (3) și (4):

„(3)   Prin derogare de la alineatul (1), în cazul în care sunt îndeplinite condițiile prevăzute la alineatul (4) de la prezentul articol, atunci articolul 9 alineatul (1) și articolele 10 și 12 se aplică după cum urmează:

| (a) | după trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, în cazul în care nu a fost adoptată nicio decizie privind echivalența în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în scopul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul menționat în ceea ce privește țara terță relevantă; |
| --- | --- |

(a)

după trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, în cazul în care nu a fost adoptată nicio decizie privind echivalența în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în scopul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul menționat în ceea ce privește țara terță relevantă;

| (b) | de la cea mai îndepărtată dintre datele următoare, în cazul în care a fost adoptată o decizie privind echivalența în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în scopul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul menționat în ceea ce privește țara terță relevantă:






  (i) | după patru luni de la data intrării în vigoare a deciziei adoptate în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în scopul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul menționat în ceea ce privește țara terță relevantă; |
| --- | --- | --- |

(b)

de la cea mai îndepărtată dintre datele următoare, în cazul în care a fost adoptată o decizie privind echivalența în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în scopul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul menționat în ceea ce privește țara terță relevantă:

(i)

după patru luni de la data intrării în vigoare a deciziei adoptate în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în scopul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul menționat în ceea ce privește țara terță relevantă;

| (ii) | de la data aplicabilă determinată în temeiul alineatului (1). |
| --- | --- |

(ii)

de la data aplicabilă determinată în temeiul alineatului (1).

(4)   Derogarea menționată la alineatul (3) se aplică numai în cazul în care contrapărțile la un contract derivat extrabursier care nu este compensat la nivel central îndeplinesc toate condițiile următoare:

| (a) | una dintre contrapărți este stabilită într-o țară terță și cealaltă contraparte este stabilită în Uniune; |
| --- | --- |

(a)

una dintre contrapărți este stabilită într-o țară terță și cealaltă contraparte este stabilită în Uniune;

| (b) | contrapartea stabilită într-o țară terță este fie o contraparte financiară, fie o contraparte nefinanciară; |
| --- | --- |

(b)

contrapartea stabilită într-o țară terță este fie o contraparte financiară, fie o contraparte nefinanciară;

| (c) | contrapartea stabilită în Uniune este una dintre următoarele entități:






  (i) | o contraparte financiară, o contraparte nefinanciară, un holding financiar, o instituție financiară sau o întreprindere de servicii auxiliare care face obiectul unor cerințe prudențiale adecvate, iar contrapartea dintr-o țară terță menționată la litera (a) este o contraparte financiară; |
| --- | --- | --- |

(c)

contrapartea stabilită în Uniune este una dintre următoarele entități:

(i)

o contraparte financiară, o contraparte nefinanciară, un holding financiar, o instituție financiară sau o întreprindere de servicii auxiliare care face obiectul unor cerințe prudențiale adecvate, iar contrapartea dintr-o țară terță menționată la litera (a) este o contraparte financiară;

| (ii) | fie o contraparte financiară, fie o contraparte nefinanciară, iar contrapartea dintr-o țară terță menționată la litera (a) este o contraparte nefinanciară; |
| --- | --- |

(ii)

fie o contraparte financiară, fie o contraparte nefinanciară, iar contrapartea dintr-o țară terță menționată la litera (a) este o contraparte nefinanciară;

| (d) | cele două contrapărți sunt incluse integral în aceeași consolidare în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012; |
| --- | --- |

(d)

cele două contrapărți sunt incluse integral în aceeași consolidare în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012;

| (e) | ambele contrapărți fac obiectul unor proceduri centralizate adecvate de evaluare, măsurare și control al riscurilor; |
| --- | --- |

(e)

ambele contrapărți fac obiectul unor proceduri centralizate adecvate de evaluare, măsurare și control al riscurilor;

| (f) | sunt îndeplinite cerințele de la capitolul III.” |
| --- | --- |

(f)

sunt îndeplinite cerințele de la capitolul III.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 4 ianuarie 2017.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 ianuarie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 201, 27.7.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2016/2251 al Comisiei din 4 octombrie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții în ceea ce privește standarde tehnice de reglementare pentru tehnici de minimizare a riscului pentru contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o contraparte centrală (JO L 340, 15.12.2016, p. 9).

2

---

| 25.2.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 49/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 49/4

---

REGULAMENTUL (UE) 2017/324 AL COMISIEI

din 24 februarie 2017

de modificare a anexei la Regulamentul (UE) nr. 231/2012 de stabilire a specificațiilor pentru aditivii alimentari enumerați în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește specificațiile pentru copolimerul metacrilat bazic (E 1205)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aditivii alimentari (1), în special articolul 14,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1331/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 de instituire a unei proceduri comune de autorizare pentru aditivii alimentari, enzimele alimentare și aromele alimentare (2), în special articolul 7 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 231/2012 al Comisiei (3) stabilește specificațiile pentru aditivii alimentari enumerați în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 231/2012 al Comisiei (3) stabilește specificațiile pentru aditivii alimentari enumerați în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008.

| (2) | Specificațiile respective pot fi actualizate în conformitate cu procedura comună menționată la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008, fie la inițiativa Comisiei, fie în urma unei cereri. |
| --- | --- |

(2)

Specificațiile respective pot fi actualizate în conformitate cu procedura comună menționată la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008, fie la inițiativa Comisiei, fie în urma unei cereri.

| (3) | La 21 noiembrie 2014, a fost depusă o cerere de modificare a specificațiilor privind aditivul alimentar copolimer metacrilat bazic (E 1205). Cererea a fost pusă la dispoziția statelor membre în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008. |
| --- | --- |

(3)

La 21 noiembrie 2014, a fost depusă o cerere de modificare a specificațiilor privind aditivul alimentar copolimer metacrilat bazic (E 1205). Cererea a fost pusă la dispoziția statelor membre în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008.

| (4) | Solicitantul a cerut ca definiția aditivului alimentar să fie modificată în ceea ce privește descrierea succintă a procesului de fabricație, ca urmare a modernizării acestui proces. În urma unei analize amănunțite a dimensiunii particulelor în actuala specificație, solicitantul a cerut o modificare a dimensiunii particulelor de pulbere. |
| --- | --- |

(4)

Solicitantul a cerut ca definiția aditivului alimentar să fie modificată în ceea ce privește descrierea succintă a procesului de fabricație, ca urmare a modernizării acestui proces. În urma unei analize amănunțite a dimensiunii particulelor în actuala specificație, solicitantul a cerut o modificare a dimensiunii particulelor de pulbere.

| (5) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a adoptat un aviz cu privire la siguranța modificării propuse a specificațiilor pentru copolimerul metacrilat bazic (E 1205) ca aditiv alimentar (4). Pe baza datelor furnizate de solicitant și ținând seama de evaluarea inițială a substanței în 2010 (5), autoritatea a concluzionat că propunerea de modificare a specificațiilor aditivului alimentar copolimer metacrilat bazic (E 1205) nu reprezintă o problemă de siguranță. |
| --- | --- |

(5)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a adoptat un aviz cu privire la siguranța modificării propuse a specificațiilor pentru copolimerul metacrilat bazic (E 1205) ca aditiv alimentar (4). Pe baza datelor furnizate de solicitant și ținând seama de evaluarea inițială a substanței în 2010 (5), autoritatea a concluzionat că propunerea de modificare a specificațiilor aditivului alimentar copolimer metacrilat bazic (E 1205) nu reprezintă o problemă de siguranță.

| (6) | Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 231/2012 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 231/2012 ar trebui modificat în consecință.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa la Regulamentul (UE) nr. 231/2012 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 24 februarie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 354, 31.12.2008, p. 16.

1

(2)  
  JO L 354, 31.12.2008, p. 1.

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 231/2012 al Comisiei din 9 martie 2012 de stabilire a specificațiilor pentru aditivii alimentari enumerați în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 83, 22.3.2012, p. 1).

3

(4)  
  EFSA Journal 2016;14(5):4490 p. 13.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal 2010;8(2):1513 p. 23.

5

EFSA Journal

---

ANEXĂ

În anexa la Regulamentul (UE) nr. 231/2012, rubricile pentru aditivul alimentar E 1205 copolimer metacrilat bazic se modifică după cum urmează:

| 1. | Textul pentru definiție se înlocuiește cu următorul text:






  „Definiție | Copolimerul metacrilat bazic este fabricat prin polimerizarea termică controlată a monomerilor de metacrilat de metil, metacrilat de butil și metacrilat de dimetilaminoetil (dizolvați în izopropanol), utilizând un sistem de inițiere a donării de radicali liberi. Ca agent de modificare a lanțului se utilizează un mercaptan de alchil. Soluția de polimer este extrudată și granulată în vid pentru îndepărtarea componentelor volatile reziduale. Granulele rezultate sunt comercializate ca atare sau sunt supuse unei etape de măcinare (micronizare).” |
| --- | --- | --- |

1.

Textul pentru definiție se înlocuiește cu următorul text:

„Definiție

Copolimerul metacrilat bazic este fabricat prin polimerizarea termică controlată a monomerilor de metacrilat de metil, metacrilat de butil și metacrilat de dimetilaminoetil (dizolvați în izopropanol), utilizând un sistem de inițiere a donării de radicali liberi. Ca agent de modificare a lanțului se utilizează un mercaptan de alchil. Soluția de polimer este extrudată și granulată în vid pentru îndepărtarea componentelor volatile reziduale. Granulele rezultate sunt comercializate ca atare sau sunt supuse unei etape de măcinare (micronizare).”

| 2. | Textul pentru dimensiunea particulelor se înlocuiește cu următorul text:






  „Dimensiunea particulelor din pulbere (când se utilizează formează o peliculă) | < 50 μm cel puțin 95 %
  < 20 μm cel puțin 50 %
  < 3 μm cel mult 10 %” |
| --- | --- | --- |

2.

Textul pentru dimensiunea particulelor se înlocuiește cu următorul text:

„Dimensiunea particulelor din pulbere (când se utilizează formează o peliculă)

< 50 μm cel puțin 95 %

< 20 μm cel puțin 50 %

< 3 μm cel mult 10 %”

---

| 25.2.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 49/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 49/6

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/325 AL COMISIEI

din 24 februarie 2017

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),

întrucât:

A.   PROCEDURA

PROCEDURA

1.   Măsurile în vigoare

Măsurile în vigoare

| (1) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „China”). |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „China”).

2

| (2) | Măsurile impuse au luat forma unei taxe vamale ad valorem cu un nivel al taxei reziduale stabilit la 9,8 %, în timp ce societățile asupra cărora s-au instituit taxe antidumping au beneficiat de un nivel individual al taxei vamale, care a variat de la 5,1 % la 9,8 %. În cadrul anchetei inițiale, s-a constatat că două societăți nu practicau dumpingul. |
| --- | --- |

(2)

Măsurile impuse au luat forma unei taxe vamale ad valorem cu un nivel al taxei reziduale stabilit la 9,8 %, în timp ce societățile asupra cărora s-au instituit taxe antidumping au beneficiat de un nivel individual al taxei vamale, care a variat de la 5,1 % la 9,8 %. În cadrul anchetei inițiale, s-a constatat că două societăți nu practicau dumpingul.

ad valorem

2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

| (3) | În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (3) a măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(3)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (3) a măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

3

| (4) | Cererea a fost depusă la data de 31 august 2015 de către CIRFS (Comitetul Internațional pentru Mătase Artificială și Fibre Sintetice – The European Manmade Fibres Association, denumit în continuare „solicitantul”) în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală a Uniunii de fire de mare rezistență din poliester. |
| --- | --- |

(4)

Cererea a fost depusă la data de 31 august 2015 de către CIRFS (Comitetul Internațional pentru Mătase Artificială și Fibre Sintetice – The European Manmade Fibres Association, denumit în continuare „solicitantul”) în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală a Uniunii de fire de mare rezistență din poliester.

The European Manmade Fibres Association

| (5) | Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce, probabil, la continuarea și/sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(5)

Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce, probabil, la continuarea și/sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.

3.   Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

| (6) | Stabilind, în urma consultării comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, existența unor elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 28 noiembrie 2015, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(6)

Stabilind, în urma consultării comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, existența unor elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 28 noiembrie 2015, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

4

4.   Ancheta de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

Ancheta de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

4.1.   Perioadele relevante care au făcut obiectul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

Perioadele relevante care au făcut obiectul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

| (7) | Ancheta privind probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului și a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2014 și 30 septembrie 2015 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(7)

Ancheta privind probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului și a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2014 și 30 septembrie 2015 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).

4.2.   Părțile vizate de anchetă și eșantionarea

Părțile vizate de anchetă și eșantionarea

| (8) | Comisia a informat în mod oficial solicitantul, producătorii-exportatori și importatorii cunoscuți a fi interesați, precum și reprezentanții țării exportatoare vizate cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a informat în mod oficial solicitantul, producătorii-exportatori și importatorii cunoscuți a fi interesați, precum și reprezentanții țării exportatoare vizate cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor.

| (9) | Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere. Nicio parte interesată nu a solicitat o audiere cu Comisia. |
| --- | --- |

(9)

Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere. Nicio parte interesată nu a solicitat o audiere cu Comisia.

| (10) | Ținând cont de numărul aparent mare de producători-exportatori chinezi și de importatori neafiliați din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(10)

Ținând cont de numărul aparent mare de producători-exportatori chinezi și de importatori neafiliați din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

| (11) | Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion reprezentativ, s-a solicitat producătorilor-exportatori chinezi și importatorilor neafiliați să se facă cunoscuți în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion reprezentativ, s-a solicitat producătorilor-exportatori chinezi și importatorilor neafiliați să se facă cunoscuți în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.

| (12) | Niciun producător-exportator chinez nu a cooperat la anchetă. |
| --- | --- |

(12)

Niciun producător-exportator chinez nu a cooperat la anchetă.

| (13) | În total, șase importatori neafiliați cunoscuți au fost contactați în etapa publicării avizului de deschidere. S-au primit răspunsuri din partea a 15 importatori neafiliați. Având în vedere numărul mare de importatori cooperanți, Comisia a recurs la eșantionare. La selectarea eșantionului, Comisia s-a bazat pe cel mai mare volum reprezentativ al importurilor care putea fi examinat în mod rezonabil luând în considerare timpul disponibil. Eșantionul selectat inițial a fost alcătuit din trei societăți și a reprezentat 29 % din volumul estimat al importurilor din RPC în Uniune și 85 % din volumele importurilor raportate de cei 15 respondenți. S-a primit un răspuns la chestionar de la un singur importator neafiliat. |
| --- | --- |

(13)

În total, șase importatori neafiliați cunoscuți au fost contactați în etapa publicării avizului de deschidere. S-au primit răspunsuri din partea a 15 importatori neafiliați. Având în vedere numărul mare de importatori cooperanți, Comisia a recurs la eșantionare. La selectarea eșantionului, Comisia s-a bazat pe cel mai mare volum reprezentativ al importurilor care putea fi examinat în mod rezonabil luând în considerare timpul disponibil. Eșantionul selectat inițial a fost alcătuit din trei societăți și a reprezentat 29 % din volumul estimat al importurilor din RPC în Uniune și 85 % din volumele importurilor raportate de cei 15 respondenți. S-a primit un răspuns la chestionar de la un singur importator neafiliat.

| (14) | În total, 10 utilizatori cunoscuți au fost contactați în etapa publicării avizului de deschidere. S-au primit răspunsuri de la patru dintre aceștia. În cazul utilizatorilor, nu s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare, Comisia luând decizia să îi ancheteze pe toți. |
| --- | --- |

(14)

În total, 10 utilizatori cunoscuți au fost contactați în etapa publicării avizului de deschidere. S-au primit răspunsuri de la patru dintre aceștia. În cazul utilizatorilor, nu s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare, Comisia luând decizia să îi ancheteze pe toți.

| (15) | Cinci producători din Uniune, care reprezentau aproximativ 97 % din producția Uniunii de fire de mare rezistență din poliester în cursul PAR au cooperat cu Comisia. Având în vedere acest număr mic, Comisia a decis să nu recurgă la eșantionare. |
| --- | --- |

(15)

Cinci producători din Uniune, care reprezentau aproximativ 97 % din producția Uniunii de fire de mare rezistență din poliester în cursul PAR au cooperat cu Comisia. Având în vedere acest număr mic, Comisia a decis să nu recurgă la eșantionare.

4.3.   Chestionarele și verificarea

Chestionarele și verificarea

| (16) | Au fost trimise chestionare către cinci producători cooperanți din Uniune și unui producător dintr-o potențială țară analogă, care a fost de acord să coopereze. |
| --- | --- |

(16)

Au fost trimise chestionare către cinci producători cooperanți din Uniune și unui producător dintr-o potențială țară analogă, care a fost de acord să coopereze.

| (17) | S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:






  (a) | producători din Uniune:






  — | Brilen Tech S. A., Spania; |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

(a)

producători din Uniune:

—

Brilen Tech S. A., Spania;

| — | Sioen Industries NV, Belgia; |
| --- | --- |

—

Sioen Industries NV, Belgia;

| — | DuraFiber Technologies (DFT) SAS, Franța; |
| --- | --- |

—

DuraFiber Technologies (DFT) SAS, Franța;

| — | DuraFiber Technologies (DFT) GmbH, Germania; |
| --- | --- |

—

DuraFiber Technologies (DFT) GmbH, Germania;

| — | PHP Fibers GmbH, Germania; |
| --- | --- |

—

PHP Fibers GmbH, Germania;

| (b) | producător din țara analogă:






  — | DuraFiber Technologies, Statele Unite („SUA”). |
| --- | --- | --- |

(b)

producător din țara analogă:

—

DuraFiber Technologies, Statele Unite („SUA”).

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

Produsul în cauză

| (18) | Produsul în cauză constă în fire de mare rezistență din poliester (altele decât ața de cusut), necondiționate pentru vânzarea cu amănuntul, inclusiv monofilamente având sub 67 decitex, originare din RPC (denumite în continuare „produsul în cauză” sau „FMR”), încadrate în prezent la codul NC 5402 20 00. |
| --- | --- |

(18)

Produsul în cauză constă în fire de mare rezistență din poliester (altele decât ața de cusut), necondiționate pentru vânzarea cu amănuntul, inclusiv monofilamente având sub 67 decitex, originare din RPC (denumite în continuare „produsul în cauză” sau „FMR”), încadrate în prezent la codul NC 5402 20 00.

2.   Produsul similar

Produsul similar

| (19) | Ancheta de reexaminare a confirmat faptul că produsul în cauză, firele de mare rezistență din poliester produse și comercializate de industria Uniunii pe piața Uniunii și firele de mare rezistență din poliester produse și comercializate în țara analogă (SUA) au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază și aceleași utilizări de bază. În consecință, aceste produse sunt considerate ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(19)

Ancheta de reexaminare a confirmat faptul că produsul în cauză, firele de mare rezistență din poliester produse și comercializate de industria Uniunii pe piața Uniunii și firele de mare rezistență din poliester produse și comercializate în țara analogă (SUA) au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază și aceleași utilizări de bază. În consecință, aceste produse sunt considerate ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

| (20) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă expirarea măsurilor existente ar putea duce la o continuare sau o reapariție a dumpingului din partea RPC. |
| --- | --- |

(20)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă expirarea măsurilor existente ar putea duce la o continuare sau o reapariție a dumpingului din partea RPC.

1.   Cooperarea din partea RPC

Cooperarea din partea RPC

| (21) | Niciun producător-exportator chinez nu a cooperat la anchetă. În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori din RPC, analiza globală, inclusiv calcularea dumpingului, s-a bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Prin urmare, probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului a fost evaluată utilizându-se cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, împreună cu alte surse de informații, cum ar fi statisticile comerciale privind importurile și exporturile (date Eurostat și date privind exporturile chineze), răspunsul producătorului din țara analogă, precum și alte informații publice (5). |
| --- | --- |

(21)

Niciun producător-exportator chinez nu a cooperat la anchetă. În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori din RPC, analiza globală, inclusiv calcularea dumpingului, s-a bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Prin urmare, probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului a fost evaluată utilizându-se cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, împreună cu alte surse de informații, cum ar fi statisticile comerciale privind importurile și exporturile (date Eurostat și date privind exporturile chineze), răspunsul producătorului din țara analogă, precum și alte informații publice (5).

5

| (22) | Efectuarea comparației dintre valoarea normală și prețul de export al diverselor tipuri de produs a fost afectată de lipsa cooperării. În conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, s-a considerat oportun să se stabilească atât valoarea normală, cât și prețul de export la nivel global. |
| --- | --- |

(22)

Efectuarea comparației dintre valoarea normală și prețul de export al diverselor tipuri de produs a fost afectată de lipsa cooperării. În conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, s-a considerat oportun să se stabilească atât valoarea normală, cât și prețul de export la nivel global.

| (23) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (9) din regulamentul de bază, aceeași metodologie folosită în ancheta inițială pentru a stabili existența dumpingului a fost folosită în cazurile în care s-a constatat că circumstanțele nu s-au schimbat. |
| --- | --- |

(23)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (9) din regulamentul de bază, aceeași metodologie folosită în ancheta inițială pentru a stabili existența dumpingului a fost folosită în cazurile în care s-a constatat că circumstanțele nu s-au schimbat.

2.   Dumpingul în perioada anchetei de reexaminare

Dumpingul în perioada anchetei de reexaminare

(a)   Țara analogă

Țara analogă

| (24) | Valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor plătite într-o țară terță cu economie de piață adecvată (denumită în continuare „țara analogă”), în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(24)

Valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor plătite într-o țară terță cu economie de piață adecvată (denumită în continuare „țara analogă”), în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

| (25) | În ancheta inițială, Taiwan a servit drept țară analogă în scopul stabilirii valorii normale în ceea ce privește RPC. În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că intenționează să utilizeze Taiwanul drept țară analogă și a invitat părțile să transmită observații. În avizul de deschidere s-a mai precizat că, potrivit informațiilor aflate la dispoziția Comisiei, este posibil să existe și alți furnizori ai Uniunii din țări cu economie de piață situați, inter alia, în SUA și Coreea de Sud. |
| --- | --- |

(25)

În ancheta inițială, Taiwan a servit drept țară analogă în scopul stabilirii valorii normale în ceea ce privește RPC. În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că intenționează să utilizeze Taiwanul drept țară analogă și a invitat părțile să transmită observații. În avizul de deschidere s-a mai precizat că, potrivit informațiilor aflate la dispoziția Comisiei, este posibil să existe și alți furnizori ai Uniunii din țări cu economie de piață situați, inter alia, în SUA și Coreea de Sud.

inter alia

| (26) | Una dintre părțile interesate a sprijinit desemnarea Taiwanului drept țară analogă, având în vedere echipamentele și procesele de producție similare celor utilizate de producătorii chinezi. Totuși, niciun producător din Taiwan nu a fost de acord să coopereze la anchetă. |
| --- | --- |

(26)

Una dintre părțile interesate a sprijinit desemnarea Taiwanului drept țară analogă, având în vedere echipamentele și procesele de producție similare celor utilizate de producătorii chinezi. Totuși, niciun producător din Taiwan nu a fost de acord să coopereze la anchetă.

| (27) | Pe baza statisticilor privind importul și a informațiilor din cererea de reexaminare, pe lângă Taiwan, Comisia a examinat o serie de alte țări ca potențiale țări analoge, cum ar fi Coreea de Sud, India, Japonia și SUA (6). Tuturor producătorilor cunoscuți și asociațiilor din aceste țări le-au fost transmise cereri de cooperare. Un singur producător din SUA (Dura Fibres) a fost de acord să coopereze. |
| --- | --- |

(27)

Pe baza statisticilor privind importul și a informațiilor din cererea de reexaminare, pe lângă Taiwan, Comisia a examinat o serie de alte țări ca potențiale țări analoge, cum ar fi Coreea de Sud, India, Japonia și SUA (6). Tuturor producătorilor cunoscuți și asociațiilor din aceste țări le-au fost transmise cereri de cooperare. Un singur producător din SUA (Dura Fibres) a fost de acord să coopereze.

6

| (28) | Comisia a constatat că SUA are o rată a taxei vamale convenționale semnificativă (8,8 %) la importurile de FMR din țări terțe, dar nu și taxe antidumping. Deși Dura Fibres este singurul producător al produsului în cauză din SUA, cu o cotă de piață de aproximativ 30 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare, societatea se confruntă cu o concurență puternică din partea țărilor exportatoare (7). |
| --- | --- |

(28)

Comisia a constatat că SUA are o rată a taxei vamale convenționale semnificativă (8,8 %) la importurile de FMR din țări terțe, dar nu și taxe antidumping. Deși Dura Fibres este singurul producător al produsului în cauză din SUA, cu o cotă de piață de aproximativ 30 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare, societatea se confruntă cu o concurență puternică din partea țărilor exportatoare (7).

7

| (29) | Având în vedere cele de mai sus și în absența altor observații, Comisia a concluzionat că SUA este o țară analogă adecvată în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(29)

Având în vedere cele de mai sus și în absența altor observații, Comisia a concluzionat că SUA este o țară analogă adecvată în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

(b)   Valoarea normală

Valoarea normală

| (30) | Informațiile primite de la producătorul cooperant din țara analogă au fost folosite ca bază pentru stabilirea valorii normale. |
| --- | --- |

(30)

Informațiile primite de la producătorul cooperant din țara analogă au fost folosite ca bază pentru stabilirea valorii normale.

| (31) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului similar către clienți independenți efectuate de producătorii cooperanți din SUA a fost reprezentativ în comparație cu volumul total al exporturilor din RPC către Uniune, mai precis dacă volumul total al vânzărilor interne respective reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune. Pe această bază, s-a constatat că vânzările interne din țara analogă au fost reprezentative. |
| --- | --- |

(31)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului similar către clienți independenți efectuate de producătorii cooperanți din SUA a fost reprezentativ în comparație cu volumul total al exporturilor din RPC către Uniune, mai precis dacă volumul total al vânzărilor interne respective reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune. Pe această bază, s-a constatat că vânzările interne din țara analogă au fost reprezentative.

| (32) | Comisia a mai analizat dacă vânzările interne ale produsului similar ar putea fi considerate ca fiind efectuate în cursul normal al unor operațiuni comerciale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Astfel, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca medie a prețurilor de vânzare de pe piața internă în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(32)

Comisia a mai analizat dacă vânzările interne ale produsului similar ar putea fi considerate ca fiind efectuate în cursul normal al unor operațiuni comerciale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Astfel, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca medie a prețurilor de vânzare de pe piața internă în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

(c)   Prețul de export

Prețul de export

| (33) | Astfel cum se menționează în considerentul 15 de mai sus, producătorii-exportatori chinezi nu au cooperat la anchetă. Prin urmare, prețul de export a fost stabilit pe baza celor mai bune informații disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(33)

Astfel cum se menționează în considerentul 15 de mai sus, producătorii-exportatori chinezi nu au cooperat la anchetă. Prin urmare, prețul de export a fost stabilit pe baza celor mai bune informații disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

| (34) | Prețul CIF la frontiera Uniunii a fost stabilit pe baza statisticilor Eurostat disponibile. Volumul importat de la producătorii chinezi despre care s-a constatat că nu practicau dumpingul în cadrul anchetei inițiale (aproximativ 40 % din importurile din China) nu a fost luat în considerare pentru stabilirea prețului de export. |
| --- | --- |

(34)

Prețul CIF la frontiera Uniunii a fost stabilit pe baza statisticilor Eurostat disponibile. Volumul importat de la producătorii chinezi despre care s-a constatat că nu practicau dumpingul în cadrul anchetei inițiale (aproximativ 40 % din importurile din China) nu a fost luat în considerare pentru stabilirea prețului de export.

| (35) | Una dintre părțile interesate a susținut că volumele de la producătorii chinezi despre care s-a constatat că nu practicau dumpingul în cadrul anchetei inițiale nu ar fi trebuit să fie excluse de la calculul dumpingului, deoarece nu există nicio dispoziție în acest sens în regulamentul de bază. Cu toate acestea, practica obișnuită a Comisiei (8), în aplicarea interpretării Acordului privind practicile antidumping furnizate de Organul de soluționare a litigiilor (OSL) din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) în cauza Beef and Rice („Carnea de vită și orezul”) (9), este de a exclude de la reexaminare societățile în legătură cu care s-a constatat existența unei marje de dumping de minimis în cadrul anchetei inițiale. Prin urmare, cererea a fost respinsă. |
| --- | --- |

(35)

Una dintre părțile interesate a susținut că volumele de la producătorii chinezi despre care s-a constatat că nu practicau dumpingul în cadrul anchetei inițiale nu ar fi trebuit să fie excluse de la calculul dumpingului, deoarece nu există nicio dispoziție în acest sens în regulamentul de bază. Cu toate acestea, practica obișnuită a Comisiei (8), în aplicarea interpretării Acordului privind practicile antidumping furnizate de Organul de soluționare a litigiilor (OSL) din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) în cauza Beef and Rice („Carnea de vită și orezul”) (9), este de a exclude de la reexaminare societățile în legătură cu care s-a constatat existența unei marje de dumping de minimis în cadrul anchetei inițiale. Prin urmare, cererea a fost respinsă.

8

Beef and Rice

9

de minimis

(d)   Comparație

Comparație

| (36) | Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export la nivelul franco fabrică. Atunci când acest lucru a fost justificat prin necesitatea asigurării unei comparații echitabile, Comisia a ajustat valoarea normală și prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(36)

Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export la nivelul franco fabrică. Atunci când acest lucru a fost justificat prin necesitatea asigurării unei comparații echitabile, Comisia a ajustat valoarea normală și prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

| (37) | În ceea ce privește prețurile de pe piața internă ale producătorului din țara analogă, s-au efectuat ajustări pentru costurile de transport intern și costurile de ambalare ([2 %-4 %] din valoarea facturată), precum și pentru comisioane [0,5 %-1,5 %]. În ceea ce privește prețurile de export, valoarea franco fabrică a fost stabilită prin deducerea din prețul CIF la frontiera Uniunii a procentului corespunzător transportului, asigurărilor, manipulării și altor ajustări, astfel cum s-a estimat în cererea de reexaminare (12,98 %). În ceea ce privește ajustările pentru vânzările la export, una dintre părțile interesate a criticat aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază și a sugerat că ar trebui utilizate ajustările producătorului din țara analogă în locul estimării cuprinse în cererea de reexaminare. Totuși, această metodă sugerată nu pare a fi adecvată, întrucât ajustările raportate de producătorul din țara analogă se referă la vânzările pe piața internă din SUA și nu au nicio relevanță pentru estimarea ajustărilor pentru vânzările la export din RPC către Uniune. Prin urmare, în lipsa altor informații fiabile, Comisia se bazează pe estimarea ajustărilor pentru vânzări la export furnizate în cerere. |
| --- | --- |

(37)

În ceea ce privește prețurile de pe piața internă ale producătorului din țara analogă, s-au efectuat ajustări pentru costurile de transport intern și costurile de ambalare ([2 %-4 %] din valoarea facturată), precum și pentru comisioane [0,5 %-1,5 %]. În ceea ce privește prețurile de export, valoarea franco fabrică a fost stabilită prin deducerea din prețul CIF la frontiera Uniunii a procentului corespunzător transportului, asigurărilor, manipulării și altor ajustări, astfel cum s-a estimat în cererea de reexaminare (12,98 %). În ceea ce privește ajustările pentru vânzările la export, una dintre părțile interesate a criticat aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază și a sugerat că ar trebui utilizate ajustările producătorului din țara analogă în locul estimării cuprinse în cererea de reexaminare. Totuși, această metodă sugerată nu pare a fi adecvată, întrucât ajustările raportate de producătorul din țara analogă se referă la vânzările pe piața internă din SUA și nu au nicio relevanță pentru estimarea ajustărilor pentru vânzările la export din RPC către Uniune. Prin urmare, în lipsa altor informații fiabile, Comisia se bazează pe estimarea ajustărilor pentru vânzări la export furnizate în cerere.

(e)   Marja de dumping

Marja de dumping

| (38) | Pe baza celor de mai sus, marja de dumping, exprimată ca procent din prețul franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, s-a constatat a fi de 54,4 %. |
| --- | --- |

(38)

Pe baza celor de mai sus, marja de dumping, exprimată ca procent din prețul franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, s-a constatat a fi de 54,4 %.

| (39) | În pofida diferenței semnificative dintre marja de dumping constatată în cadrul anchetei inițiale și cea care rezultă din analiza actuală, nu a existat niciun indiciu al unei schimbări în comportamentul producătorilor chinezi în ceea ce privește exporturile. Din contră, un motiv plauzibil al diferenței ar putea fi, în principal, imposibilitatea (cauzată de lipsa de cooperare a producătorilor-exportatori chinezi) de a efectua o analiză detaliată în funcție de tipul de produs. |
| --- | --- |

(39)

În pofida diferenței semnificative dintre marja de dumping constatată în cadrul anchetei inițiale și cea care rezultă din analiza actuală, nu a existat niciun indiciu al unei schimbări în comportamentul producătorilor chinezi în ceea ce privește exporturile. Din contră, un motiv plauzibil al diferenței ar putea fi, în principal, imposibilitatea (cauzată de lipsa de cooperare a producătorilor-exportatori chinezi) de a efectua o analiză detaliată în funcție de tipul de produs.

(f)   Concluzie privind dumpingul în perioada anchetei de reexaminare

Concluzie privind dumpingul în perioada anchetei de reexaminare

| (40) | Comisia a constatat că producătorii-exportatori chinezi au continuat să exporte produsul în cauză către Uniune la prețuri de dumping în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(40)

Comisia a constatat că producătorii-exportatori chinezi au continuat să exporte produsul în cauză către Uniune la prețuri de dumping în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

3.   Dovezi privind probabilitatea continuării dumpingului

Dovezi privind probabilitatea continuării dumpingului

| (41) | Comisia a analizat și dacă ar exista probabilitatea de continuare a dumpingului în eventualitatea expirării măsurilor. În acest sens, a analizat capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a Chinei, comportamentul exportatorilor chinezi pe alte piețe, situația de pe piața internă a Chinei și atractivitatea pieței Uniunii. |
| --- | --- |

(41)

Comisia a analizat și dacă ar exista probabilitatea de continuare a dumpingului în eventualitatea expirării măsurilor. În acest sens, a analizat capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a Chinei, comportamentul exportatorilor chinezi pe alte piețe, situația de pe piața internă a Chinei și atractivitatea pieței Uniunii.

(a)   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

| (42) | Determinarea capacității neutilizate din China este afectată de lipsa de cooperare a producătorilor-exportatori chinezi. Pentru a colecta un volum cât mai mare posibil de informații, Comisia a solicitat informații din partea a două asociații ale exportatorilor chinezi (Camera de Comerț Internațional din China, „CCOIC”, și Camera de Comerț din China pentru importul și exportul de textile, „CCCT”), ai căror membri reprezintă mai mult de jumătate din capacitatea de producție estimată a Chinei. Aceste asociații au trimis un răspuns detaliat, care, însă, nu a putut fi verificat din cauza lipsei de cooperare din partea producătorilor-exportatori. Următoarele paragrafe expun informațiile furnizate și le compară cu celelalte informații disponibile [din cererea de reexaminare și din alte surse disponibile (10)]. |
| --- | --- |

(42)

Determinarea capacității neutilizate din China este afectată de lipsa de cooperare a producătorilor-exportatori chinezi. Pentru a colecta un volum cât mai mare posibil de informații, Comisia a solicitat informații din partea a două asociații ale exportatorilor chinezi (Camera de Comerț Internațional din China, „CCOIC”, și Camera de Comerț din China pentru importul și exportul de textile, „CCCT”), ai căror membri reprezintă mai mult de jumătate din capacitatea de producție estimată a Chinei. Aceste asociații au trimis un răspuns detaliat, care, însă, nu a putut fi verificat din cauza lipsei de cooperare din partea producătorilor-exportatori. Următoarele paragrafe expun informațiile furnizate și le compară cu celelalte informații disponibile [din cererea de reexaminare și din alte surse disponibile (10)].

10

| (43) | Potrivit CCOIC-CCCT, capacitatea neutilizată din China a prezentat doar o creștere limitată în perioada 2012-PAR și s-ar putea estima ca fiind în evoluție de la un nivel inițial de [150 000-250 000] de tone metrice (MT), în 2012, la un nivel de [200 000-300 000] MT în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(43)

Potrivit CCOIC-CCCT, capacitatea neutilizată din China a prezentat doar o creștere limitată în perioada 2012-PAR și s-ar putea estima ca fiind în evoluție de la un nivel inițial de [150 000-250 000] de tone metrice (MT), în 2012, la un nivel de [200 000-300 000] MT în perioada anchetei de reexaminare.

| (44) | Serviciile Comisiei au efectuat, de asemenea, un calcul detaliat al capacității neutilizate pe baza altor informații disponibile. Principalele elemente ale acestui calcul sunt: (i) capacitatea instalată a producătorilor chinezi; (ii) cererea internă; (iii) exporturile către alte țări. |
| --- | --- |

(44)

Serviciile Comisiei au efectuat, de asemenea, un calcul detaliat al capacității neutilizate pe baza altor informații disponibile. Principalele elemente ale acestui calcul sunt: (i) capacitatea instalată a producătorilor chinezi; (ii) cererea internă; (iii) exporturile către alte țări.

| (45) | În ceea ce privește consumul intern din China, toate părțile interesate par să convină asupra datelor conținute în cerere. Aceste date proiectează o creștere a cererii interne în China în cursul perioadei examinate (+ 20 %, de la aproximativ 900 000 MT, în 2012, la aproximativ 1 150 000 MT, în 2015). |
| --- | --- |

(45)

În ceea ce privește consumul intern din China, toate părțile interesate par să convină asupra datelor conținute în cerere. Aceste date proiectează o creștere a cererii interne în China în cursul perioadei examinate (+ 20 %, de la aproximativ 900 000 MT, în 2012, la aproximativ 1 150 000 MT, în 2015).

| (46) | În ceea ce privește datele privind exporturile din China, Comisia a analizat statisticile privind exportul din China, care arată o creștere de 47 % în perioada 2012-PAR. |
| --- | --- |

(46)

În ceea ce privește datele privind exporturile din China, Comisia a analizat statisticile privind exportul din China, care arată o creștere de 47 % în perioada 2012-PAR.

| (47) | În cele din urmă, în ceea ce privește estimarea capacității de producție din China, potrivit cererii reclamantului, care se referă la un studiu sectorial recunoscut la nivel internațional (11), capacitatea Chinei a pornit cu peste 1 600 000 MT, în 2012, și a ajuns la aproximativ 2 400 000 MT în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

  Tabelul 1










  (în 1 000 MT) | 2012 | 2013 | 2014 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capacitatea Chinei (12) | 1 633 | 1 828 | 2 126 | 2 370  (13) |
| Cererea internă (12) | 896 | 985 | 1 057 | 1 158  (13) |
| Exporturi (14) | 255 | 294 | 362 | 376 |
| Gradul de utilizare a capacității (%) | 71 | 70 | 67 | 65 |
| Capacitatea neutilizată | 482 | 549 | 707 | 836 |

(47)

În cele din urmă, în ceea ce privește estimarea capacității de producție din China, potrivit cererii reclamantului, care se referă la un studiu sectorial recunoscut la nivel internațional (11), capacitatea Chinei a pornit cu peste 1 600 000 MT, în 2012, și a ajuns la aproximativ 2 400 000 MT în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

11

Tabelul 1

Tabelul 1

(în 1 000 MT)

2012

2013

2014

PAR

Capacitatea Chinei (12)

12

1 633

1 828

2 126

2 370  (13)

13

Cererea internă (12)

12

896

985

1 057

1 158  (13)

13

Exporturi (14)

14

255

294

362

376

Gradul de utilizare a capacității (%)

71

70

67

65

Capacitatea neutilizată

482

549

707

836

| (48) | Pe baza acestui calcul, capacitatea neutilizată a producătorilor chinezi a fost estimată la peste 800 000 MT în cursul perioadei anchetei de reexaminare, și anume de aproximativ șapte ori mai mare decât piața totală disponibilă a UE (15) și de aproximativ nouă ori mai mare decât volumele de producție ale producătorilor din UE (estimate la 92 461 MT). |
| --- | --- |

(48)

Pe baza acestui calcul, capacitatea neutilizată a producătorilor chinezi a fost estimată la peste 800 000 MT în cursul perioadei anchetei de reexaminare, și anume de aproximativ șapte ori mai mare decât piața totală disponibilă a UE (15) și de aproximativ nouă ori mai mare decât volumele de producție ale producătorilor din UE (estimate la 92 461 MT).

15

| (49) | În concluzie, există motive să credem că estimarea capacității propusă de CCOIC și CCCT ar fi prea conservatoare. În special, în comparație cu estimările privind cererea internă și exporturile din China, aceste studii ar conduce la o rată de utilizare a capacității de peste 90 % pentru anii 2012 și 2013, ceea ce sugerează că, pentru anii respectivi, capacitatea de producție a fost subestimată în mod semnificativ. În orice caz, chiar și acceptând acest calcul, capacitatea neutilizată existentă a producătorilor chinezi s-ar ridica în continuare la [200 000-300 000] MT, capacitate care este [egală sau mai mare decât] dimensiunea totală a pieței europene (de aproximativ 217 000 MT, din care un segment de aproximativ 98 000 MT este deja deservit de produsele din China). |
| --- | --- |

(49)

În concluzie, există motive să credem că estimarea capacității propusă de CCOIC și CCCT ar fi prea conservatoare. În special, în comparație cu estimările privind cererea internă și exporturile din China, aceste studii ar conduce la o rată de utilizare a capacității de peste 90 % pentru anii 2012 și 2013, ceea ce sugerează că, pentru anii respectivi, capacitatea de producție a fost subestimată în mod semnificativ. În orice caz, chiar și acceptând acest calcul, capacitatea neutilizată existentă a producătorilor chinezi s-ar ridica în continuare la [200 000-300 000] MT, capacitate care este [egală sau mai mare decât] dimensiunea totală a pieței europene (de aproximativ 217 000 MT, din care un segment de aproximativ 98 000 MT este deja deservit de produsele din China).

| (50) | În ceea ce privește calculul capacității propus de CCOIC și CCCT, aceleași asociații au contestat concluzia potrivit căreia estimarea capacității lor ar fi prea conservatoare. În opinia acestora, în absența unor date verificate, atât estimarea lor, cât și datele din studiul independent ar trebui să fie considerate ca fiind „la fel de nesigure”. Cu toate acestea, estimarea furnizată de CCOIC și CCCT nu a părut a fi supraestimată numai în comparație cu datele cuprinse în studiul independent, ci și cu datele cunoscute sau necontestate, cum ar fi consumul intern din China și exporturile efectuate de China. De exemplu, în ceea ce privește anul 2012, asociațiile chineze au estimat o producție reală chineză de 1 000 000 MT. Cu toate acestea, pentru acel an, suma dintre volumele corespunzătoare consumului intern din China (date necontestate de asociații) și volumele de export (extrase din baza de date a Chinei privind exporturile) s-a ridicat la 1 151 000 MT, și anume cu 15,1 % mai mare decât cifra producției estimate. Prin urmare, în acest caz, datele furnizate de cele două asociații par a fi excesiv de conservatoare, întrucât cifrele raportate privind producția nu permit acoperirea consumului calculat. |
| --- | --- |

(50)

În ceea ce privește calculul capacității propus de CCOIC și CCCT, aceleași asociații au contestat concluzia potrivit căreia estimarea capacității lor ar fi prea conservatoare. În opinia acestora, în absența unor date verificate, atât estimarea lor, cât și datele din studiul independent ar trebui să fie considerate ca fiind „la fel de nesigure”. Cu toate acestea, estimarea furnizată de CCOIC și CCCT nu a părut a fi supraestimată numai în comparație cu datele cuprinse în studiul independent, ci și cu datele cunoscute sau necontestate, cum ar fi consumul intern din China și exporturile efectuate de China. De exemplu, în ceea ce privește anul 2012, asociațiile chineze au estimat o producție reală chineză de 1 000 000 MT. Cu toate acestea, pentru acel an, suma dintre volumele corespunzătoare consumului intern din China (date necontestate de asociații) și volumele de export (extrase din baza de date a Chinei privind exporturile) s-a ridicat la 1 151 000 MT, și anume cu 15,1 % mai mare decât cifra producției estimate. Prin urmare, în acest caz, datele furnizate de cele două asociații par a fi excesiv de conservatoare, întrucât cifrele raportate privind producția nu permit acoperirea consumului calculat.

| (51) | În plus, în timp ce datele colectate de asociațiile chineze reprezintă doar aproximativ jumătate din producătorii din China, studiul independent s-a bazat pe date furnizate de o firmă de consultanță cu 30 de ani de experiență în domeniu, care oferă cu profesionalism abonaților săi previziuni și estimări privind piața fibrelor. Prin urmare, luând în considerare atât sursa datelor, cât și fiabilitatea acestora [de asemenea, în comparație cu datele indicate într-un studiu independent (16)], nu este necesară modificarea concluziei potrivit căreia calculul capacității neutilizate furnizat de asociația chineză ar fi prea conservator. Cu toate acestea, trebuie menționat că, și în cazul în care se acceptă calculul propus, astfel cum se descrie în paragraful următor, concluzia privind capacitatea neutilizată nu s-ar modifica. |
| --- | --- |

(51)

În plus, în timp ce datele colectate de asociațiile chineze reprezintă doar aproximativ jumătate din producătorii din China, studiul independent s-a bazat pe date furnizate de o firmă de consultanță cu 30 de ani de experiență în domeniu, care oferă cu profesionalism abonaților săi previziuni și estimări privind piața fibrelor. Prin urmare, luând în considerare atât sursa datelor, cât și fiabilitatea acestora [de asemenea, în comparație cu datele indicate într-un studiu independent (16)], nu este necesară modificarea concluziei potrivit căreia calculul capacității neutilizate furnizat de asociația chineză ar fi prea conservator. Cu toate acestea, trebuie menționat că, și în cazul în care se acceptă calculul propus, astfel cum se descrie în paragraful următor, concluzia privind capacitatea neutilizată nu s-ar modifica.

16

| (52) | Prin urmare, pe baza calculelor expuse mai sus, reiese incontestabil o capacitate neutilizată a Chinei enormă, care variază (în funcție de estimări) de la o dimensiune ce reprezintă [92-138] % din dimensiunea pieței Uniunii, până la aproximativ 385 %. Dacă vom compara capacitatea neutilizată a Chinei cu porțiunea pieței Uniunii care încă nu este deservită de produsele chinezești, aceasta variază de la aproximativ [168-252] % la aproximativ 700 %. În cele din urmă, capacitatea neutilizată a Chinei reprezintă de la [216-324] % până la 904 % din producția Uniunii a produsului care face obiectul anchetei în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(52)

Prin urmare, pe baza calculelor expuse mai sus, reiese incontestabil o capacitate neutilizată a Chinei enormă, care variază (în funcție de estimări) de la o dimensiune ce reprezintă [92-138] % din dimensiunea pieței Uniunii, până la aproximativ 385 %. Dacă vom compara capacitatea neutilizată a Chinei cu porțiunea pieței Uniunii care încă nu este deservită de produsele chinezești, aceasta variază de la aproximativ [168-252] % la aproximativ 700 %. În cele din urmă, capacitatea neutilizată a Chinei reprezintă de la [216-324] % până la 904 % din producția Uniunii a produsului care face obiectul anchetei în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (53) | Prin urmare, Comisia a ajuns la concluzia că producătorii chinezi dispun de o capacitate neutilizată enormă, în comparație cu dimensiunea pieței europene. |
| --- | --- |

(53)

Prin urmare, Comisia a ajuns la concluzia că producătorii chinezi dispun de o capacitate neutilizată enormă, în comparație cu dimensiunea pieței europene.

(b)   Atractivitatea pieței Uniunii

Atractivitatea pieței Uniunii

| (54) | În afară de Uniune, China exportă cantități semnificative de produs în cauză și către țări terțe, în special SUA, Republica Coreea, Brazilia, India și Turcia. Comparația nivelurilor medii ale prețului per kg a arătat că prețul mediu pe principalele piețe de export în perioada anchetei de reexaminare a fost la același nivel sau sub prețul mediu de vânzare către Uniune. Pe piața SUA (a doua după UE în ceea ce privește volumele exportate), prețul mediu din cursul PAR este ușor inferior celui european (1,85 USD/kg față de 1,89 USD/kg), în timp ce pe piața coreeană (cea de a treia piață de export pentru produsul în cauză după UE și SUA), prețul mediu este semnificativ mai mic (1,58 USD/kg, adică cu aproximativ 16 % mai mic decât prețurile din UE). În ceea ce privește aceste constatări, o parte interesată a afirmat că există trei piețe semnificative de export pentru bunurile din China, în care prețurile medii sunt superioare prețurilor practicate pe piața Uniunii, și anume Canada (1,90 USD/kg), Indonezia (2,07 USD/kg) și Brazilia (1,95 USD/kg). În legătură cu această afirmație, trebuie remarcat în primul rând că diferența de preț este relativ mică (de la + 0,5 % până la + 9,4 %); în plus, volumul exporturilor pe aceste piețe este destul de limitat în comparație cu exporturile către Europa. Într-adevăr, în timp ce piața Uniunii a absorbit 30,3 % din exporturile chineze în cursul PAR, Canada reprezintă doar 3,1 % din totalul acestora, iar Brazilia, 5,1 %. Pe lângă acestea, Indonezia, care este țara cu cea mai mare diferență de preț (+ 9,4 %), reprezintă numai 2 % din exporturile din China; prin urmare, concluziile care pot fi stabilite pe baza acestor prețuri sunt limitate. În plus, partea interesată nu menționează alte patru piețe de export care prezintă volume similare de importuri, și anume India (5,6 %), Turcia (4,3 %), Taiwan (2,4 %) și Africa de Sud (2,3 %). În toate aceste țări, prețurile medii au fost inferioare celor raportate în Uniune în cursul PAR, cu procente variind de la aproximativ 4 % la peste 12 %. Prin urmare, dovezile furnizate nu au fost suficiente pentru a determina o modificare a concluziei privind atractivitatea pieței Uniunii în ceea ce privește prețurile. |
| --- | --- |

(54)

În afară de Uniune, China exportă cantități semnificative de produs în cauză și către țări terțe, în special SUA, Republica Coreea, Brazilia, India și Turcia. Comparația nivelurilor medii ale prețului per kg a arătat că prețul mediu pe principalele piețe de export în perioada anchetei de reexaminare a fost la același nivel sau sub prețul mediu de vânzare către Uniune. Pe piața SUA (a doua după UE în ceea ce privește volumele exportate), prețul mediu din cursul PAR este ușor inferior celui european (1,85 USD/kg față de 1,89 USD/kg), în timp ce pe piața coreeană (cea de a treia piață de export pentru produsul în cauză după UE și SUA), prețul mediu este semnificativ mai mic (1,58 USD/kg, adică cu aproximativ 16 % mai mic decât prețurile din UE). În ceea ce privește aceste constatări, o parte interesată a afirmat că există trei piețe semnificative de export pentru bunurile din China, în care prețurile medii sunt superioare prețurilor practicate pe piața Uniunii, și anume Canada (1,90 USD/kg), Indonezia (2,07 USD/kg) și Brazilia (1,95 USD/kg). În legătură cu această afirmație, trebuie remarcat în primul rând că diferența de preț este relativ mică (de la + 0,5 % până la + 9,4 %); în plus, volumul exporturilor pe aceste piețe este destul de limitat în comparație cu exporturile către Europa. Într-adevăr, în timp ce piața Uniunii a absorbit 30,3 % din exporturile chineze în cursul PAR, Canada reprezintă doar 3,1 % din totalul acestora, iar Brazilia, 5,1 %. Pe lângă acestea, Indonezia, care este țara cu cea mai mare diferență de preț (+ 9,4 %), reprezintă numai 2 % din exporturile din China; prin urmare, concluziile care pot fi stabilite pe baza acestor prețuri sunt limitate. În plus, partea interesată nu menționează alte patru piețe de export care prezintă volume similare de importuri, și anume India (5,6 %), Turcia (4,3 %), Taiwan (2,4 %) și Africa de Sud (2,3 %). În toate aceste țări, prețurile medii au fost inferioare celor raportate în Uniune în cursul PAR, cu procente variind de la aproximativ 4 % la peste 12 %. Prin urmare, dovezile furnizate nu au fost suficiente pentru a determina o modificare a concluziei privind atractivitatea pieței Uniunii în ceea ce privește prețurile.

| (55) | Deși această comparație nu poate fi considerată concludentă din cauza lipsei de informații privind combinația de tipuri de produse, nivelul prețurilor pe principala piață de export pare să indice faptul că unele practici de dumping ar putea fi structurale și obișnuite și pe alte piețe principale de destinație pentru mărfurile din China. |
| --- | --- |

(55)

Deși această comparație nu poate fi considerată concludentă din cauza lipsei de informații privind combinația de tipuri de produse, nivelul prețurilor pe principala piață de export pare să indice faptul că unele practici de dumping ar putea fi structurale și obișnuite și pe alte piețe principale de destinație pentru mărfurile din China.

| (56) | Principala dovadă a probabilității continuării dumpingului apare, totuși, atunci când sunt luate în considerare volumele exporturilor chineze către UE. Într-adevăr, evoluția vânzărilor la export în perioada 2012-PAR arată că exportul realizat de producătorii chinezi a crescut cu 47 %. Acest lucru este valabil chiar și în cazul în care analiza exclude vânzările celor doi exportatori despre care s-a constatat că nu practicau dumpingul în cadrul anchetei inițiale și care, prin urmare, nu fac obiectul măsurilor antidumping în vigoare. Într-adevăr, vânzările la export ale societăților rămase, în aceeași perioadă, au urmat o tendință similară (+ 48 %). La efectuarea unei comparații între această rată de creștere cu rata mai limitată de creștere a cererii interne în aceeași perioadă (+ 20 %) și cu rata mult mai rapidă de creștere a capacității instalate din China (+ 54 %, conform asociațiilor exportatorilor, și + 69 %, potrivit reclamantului) de către Comisie, a devenit clar că societățile chineze trebuie să se bazeze pe strategii tarifare agresive pe piața lor de export pentru a atinge un nivel acceptabil de utilizare a capacității. |
| --- | --- |

(56)

Principala dovadă a probabilității continuării dumpingului apare, totuși, atunci când sunt luate în considerare volumele exporturilor chineze către UE. Într-adevăr, evoluția vânzărilor la export în perioada 2012-PAR arată că exportul realizat de producătorii chinezi a crescut cu 47 %. Acest lucru este valabil chiar și în cazul în care analiza exclude vânzările celor doi exportatori despre care s-a constatat că nu practicau dumpingul în cadrul anchetei inițiale și care, prin urmare, nu fac obiectul măsurilor antidumping în vigoare. Într-adevăr, vânzările la export ale societăților rămase, în aceeași perioadă, au urmat o tendință similară (+ 48 %). La efectuarea unei comparații între această rată de creștere cu rata mai limitată de creștere a cererii interne în aceeași perioadă (+ 20 %) și cu rata mult mai rapidă de creștere a capacității instalate din China (+ 54 %, conform asociațiilor exportatorilor, și + 69 %, potrivit reclamantului) de către Comisie, a devenit clar că societățile chineze trebuie să se bazeze pe strategii tarifare agresive pe piața lor de export pentru a atinge un nivel acceptabil de utilizare a capacității.

| (57) | În ceea ce privește aceste cifre referitoare la exporturi, după cum a susținut o parte interesată, cota exporturilor chineze direcționate către piața Uniunii este în scădere. Într-adevăr, cota exporturilor chineze direcționate către Uniune a scăzut în perioada 2012-PAR de la aproximativ 35 % până la 30 %. În legătură cu această afirmație, trebuie menționat în primul rând faptul că UE continuă să fie principala piață de export pentru exportatorii chinezi. În plus, această ușoară scădere este, în special, o consecință a bunelor rezultate ale exportatorilor chinezi pe alte piețe, rezultate care par a se datora și politicilor tarifare agresive de pe piețele respective. De exemplu, în aceeași perioadă 2012-PAR, exporturile chineze către Republica Coreea (o piață în care, după cum s-a arătat mai sus, prețurile la export practicate de China sunt mai mici decât prețurile practicate în UE în cursul PAR cu aproximativ 16 %) au crescut cu aproximativ 72 %. Pe de altă parte, pe piața indoneziană, care a fost menționată mai sus ca exemplu de tarifare echitabilă (+ 9,4 % față de prețul mediu al Uniunii), performanțele exporturilor din China au fost afectate, volumele scăzând cu aproximativ 16 %. Prin urmare, în lumina acestei analize, concluzia potrivit căreia societățile chineze trebuie să se bazeze pe strategii tarifare agresive pe piața lor de export se confirmă. |
| --- | --- |

(57)

În ceea ce privește aceste cifre referitoare la exporturi, după cum a susținut o parte interesată, cota exporturilor chineze direcționate către piața Uniunii este în scădere. Într-adevăr, cota exporturilor chineze direcționate către Uniune a scăzut în perioada 2012-PAR de la aproximativ 35 % până la 30 %. În legătură cu această afirmație, trebuie menționat în primul rând faptul că UE continuă să fie principala piață de export pentru exportatorii chinezi. În plus, această ușoară scădere este, în special, o consecință a bunelor rezultate ale exportatorilor chinezi pe alte piețe, rezultate care par a se datora și politicilor tarifare agresive de pe piețele respective. De exemplu, în aceeași perioadă 2012-PAR, exporturile chineze către Republica Coreea (o piață în care, după cum s-a arătat mai sus, prețurile la export practicate de China sunt mai mici decât prețurile practicate în UE în cursul PAR cu aproximativ 16 %) au crescut cu aproximativ 72 %. Pe de altă parte, pe piața indoneziană, care a fost menționată mai sus ca exemplu de tarifare echitabilă (+ 9,4 % față de prețul mediu al Uniunii), performanțele exporturilor din China au fost afectate, volumele scăzând cu aproximativ 16 %. Prin urmare, în lumina acestei analize, concluzia potrivit căreia societățile chineze trebuie să se bazeze pe strategii tarifare agresive pe piața lor de export se confirmă.

| (58) | În plus, în ceea ce privește previziunile pentru viitor, un studiu sectorial independent preconizează că cererea de fibre sintetice din China (o categorie de produse mai amplă care include produsul în cauză) va rămâne constantă cel puțin până în 2018 (17). De asemenea, un alt studiu sugerează că stocurile din China sunt complete ca urmare a scăderii prețurilor materiilor prime (18). Din acest motiv industria din aval și-a redus oferta de fire de mare rezistență la nivelul minim necesar, pentru a evita riscurile cauzate de fluctuațiile prețurilor. |
| --- | --- |

(58)

În plus, în ceea ce privește previziunile pentru viitor, un studiu sectorial independent preconizează că cererea de fibre sintetice din China (o categorie de produse mai amplă care include produsul în cauză) va rămâne constantă cel puțin până în 2018 (17). De asemenea, un alt studiu sugerează că stocurile din China sunt complete ca urmare a scăderii prețurilor materiilor prime (18). Din acest motiv industria din aval și-a redus oferta de fire de mare rezistență la nivelul minim necesar, pentru a evita riscurile cauzate de fluctuațiile prețurilor.

17

18

| (59) | Prin urmare, în eventualitatea expirării măsurilor, producătorii-exportatori chinezi vor continua, probabil, să se angajeze în practici tarifare agresive, cu scopul de a cuceri o cotă de piață suplimentară în Europa pentru supracapacitatea lor semnificativă. |
| --- | --- |

(59)

Prin urmare, în eventualitatea expirării măsurilor, producătorii-exportatori chinezi vor continua, probabil, să se angajeze în practici tarifare agresive, cu scopul de a cuceri o cotă de piață suplimentară în Europa pentru supracapacitatea lor semnificativă.

4.   Concluzii privind dumpingul și probabilitatea continuării dumpingului

Concluzii privind dumpingul și probabilitatea continuării dumpingului

| (60) | Bazându-se pe cele mai bune date disponibile, ancheta a arătat că producătorii chinezi au practicat dumpingul în cursul perioadei anchetei de reexaminare. S-a stabilit că China dispune de o capacitate neutilizată enormă (în comparație cu dimensiunea pieței Uniunii). În plus, având în vedere creșterea lentă a pieței interne din China, producătorii-exportatori chinezi sunt nevoiți să intre în continuare pe piața Uniunii cu cantități semnificative de produs în cauză pentru a atinge un nivel acceptabil de vânzări. |
| --- | --- |

(60)

Bazându-se pe cele mai bune date disponibile, ancheta a arătat că producătorii chinezi au practicat dumpingul în cursul perioadei anchetei de reexaminare. S-a stabilit că China dispune de o capacitate neutilizată enormă (în comparație cu dimensiunea pieței Uniunii). În plus, având în vedere creșterea lentă a pieței interne din China, producătorii-exportatori chinezi sunt nevoiți să intre în continuare pe piața Uniunii cu cantități semnificative de produs în cauză pentru a atinge un nivel acceptabil de vânzări.

| (61) | În aceste condiții, se concluzionează că, în eventualitatea expirării măsurilor, este foarte probabil ca practicile de dumping, care nu au fost oprite de măsuri, să continue pe piața UE. |
| --- | --- |

(61)

În aceste condiții, se concluzionează că, în eventualitatea expirării măsurilor, este foarte probabil ca practicile de dumping, care nu au fost oprite de măsuri, să continue pe piața UE.

D.   PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU A UNEI REAPARIȚII A PREJUDICIULUI

PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU A UNEI REAPARIȚII A PREJUDICIULUI

1.   Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

| (62) | În cursul perioadei anchetei de reexaminare, produsul similar a fost fabricat de șase producători din Uniune, care constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Niciunul dintre aceștia nu s-a opus deschiderii acestei reexaminări. |
| --- | --- |

(62)

În cursul perioadei anchetei de reexaminare, produsul similar a fost fabricat de șase producători din Uniune, care constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Niciunul dintre aceștia nu s-a opus deschiderii acestei reexaminări.

2.   Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

| (63) | Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza statisticilor disponibile privind importurile, a vânzărilor efective ale producătorilor cooperanți din Uniune pe piața Uniunii, precum și pe baza vânzărilor estimate ale producătorilor din Uniune care nu au cooperat. Definiția consumului se referă la vânzările pe piața liberă, inclusiv vânzările către părțile afiliate, însă fără a include utilizarea captivă. Utilizarea captivă, și anume transferurile interne ale produsului similar între producătorii din Uniune integrați în vederea prelucrării ulterioare, nu a fost inclusă în cifra consumului din Uniune, deoarece aceste transferuri interne nu se află în concurență cu vânzările efectuate de furnizorii independenți de pe piața liberă. Vânzările către societățile afiliate au fost incluse în cifra consumului din Uniune, întrucât, conform datelor colectate în cursul anchetei, acele societăți afiliate au avut libertatea de a cumpăra produsul în cauză și din alte surse. În plus, s-a constatat că prețurile medii de vânzare ale producătorilor din Uniune către părțile afiliate corespundeau prețurilor medii de vânzare către părțile neafiliate. |
| --- | --- |

(63)

Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza statisticilor disponibile privind importurile, a vânzărilor efective ale producătorilor cooperanți din Uniune pe piața Uniunii, precum și pe baza vânzărilor estimate ale producătorilor din Uniune care nu au cooperat. Definiția consumului se referă la vânzările pe piața liberă, inclusiv vânzările către părțile afiliate, însă fără a include utilizarea captivă. Utilizarea captivă, și anume transferurile interne ale produsului similar între producătorii din Uniune integrați în vederea prelucrării ulterioare, nu a fost inclusă în cifra consumului din Uniune, deoarece aceste transferuri interne nu se află în concurență cu vânzările efectuate de furnizorii independenți de pe piața liberă. Vânzările către societățile afiliate au fost incluse în cifra consumului din Uniune, întrucât, conform datelor colectate în cursul anchetei, acele societăți afiliate au avut libertatea de a cumpăra produsul în cauză și din alte surse. În plus, s-a constatat că prețurile medii de vânzare ale producătorilor din Uniune către părțile afiliate corespundeau prețurilor medii de vânzare către părțile neafiliate.

| (64) | Pe această bază, consumul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 2


  Consumul la nivelul Uniunii | 2012 | 2013 | 2014 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum (tone) | 196 478 | 209 076 | 222 306 | 217 171 |
| Indice | 100 | 106 | 113 | 111 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar și baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6). |

(64)

Pe această bază, consumul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

Tabelul 2

Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

2012

2013

2014

PAR

Volum (tone)

196 478

209 076

222 306

217 171

Indice

Indice

100

100

106

106

113

113

111

111

Sursa: Răspunsurile la chestionar și baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).

Sursa:

| (65) | Consumul din Uniune a crescut cu 11 %, de la 196 478 de tone, în 2012, la 217 171 de tone în perioada anchetei de reexaminare. Consumul în cea mai mare parte a perioadei examinate a fost mai mare decât consumul de 205 912 tone din perioada anchetei inițiale (iulie 2008-iunie 2009). |
| --- | --- |

(65)

Consumul din Uniune a crescut cu 11 %, de la 196 478 de tone, în 2012, la 217 171 de tone în perioada anchetei de reexaminare. Consumul în cea mai mare parte a perioadei examinate a fost mai mare decât consumul de 205 912 tone din perioada anchetei inițiale (iulie 2008-iunie 2009).

| (66) | Una dintre părțile interesate a susținut că serviciile Comisiei ar fi trebuit să includă și vânzările captive la stabilirea consumului și că, procedând astfel, cota de piață a Chinei ar fi fost stabilă. Aceasta sugerează că serviciile Comisiei au făcut în mod greșit o distincție între trei piețe, și anume vânzările către societățile neafiliate, vânzările către societățile afiliate destinate vânzării pe piața liberă și vânzările către societățile afiliate destinate utilizării captive, în condițiile în care se presupune că toate aceste vânzări ar fi trebuit să fie incluse la stabilirea consumului Uniunii. |
| --- | --- |

(66)

Una dintre părțile interesate a susținut că serviciile Comisiei ar fi trebuit să includă și vânzările captive la stabilirea consumului și că, procedând astfel, cota de piață a Chinei ar fi fost stabilă. Aceasta sugerează că serviciile Comisiei au făcut în mod greșit o distincție între trei piețe, și anume vânzările către societățile neafiliate, vânzările către societățile afiliate destinate vânzării pe piața liberă și vânzările către societățile afiliate destinate utilizării captive, în condițiile în care se presupune că toate aceste vânzări ar fi trebuit să fie incluse la stabilirea consumului Uniunii.

| (67) | În primul rând, trebuie subliniat faptul că nu s-a făcut nicio distincție între trei piețe diferite. Utilizarea captivă de către societățile afiliate a fost exclusă, deoarece aceste produse nu sunt puse în liberă circulație pe piața UE și, prin urmare, nu concurează cu importurile. Aceste vânzări constau doar în transferul de produse către entitățile afiliate în vederea încorporării lor în procesul de producere a altor produse care nu fac obiectul anchetei. Prin urmare, utilizarea captivă nu poate fi considerată ca făcând parte din consumul Uniunii de produs în cauză. |
| --- | --- |

(67)

În primul rând, trebuie subliniat faptul că nu s-a făcut nicio distincție între trei piețe diferite. Utilizarea captivă de către societățile afiliate a fost exclusă, deoarece aceste produse nu sunt puse în liberă circulație pe piața UE și, prin urmare, nu concurează cu importurile. Aceste vânzări constau doar în transferul de produse către entitățile afiliate în vederea încorporării lor în procesul de producere a altor produse care nu fac obiectul anchetei. Prin urmare, utilizarea captivă nu poate fi considerată ca făcând parte din consumul Uniunii de produs în cauză.

| (68) | În al doilea rând, în orice caz, adăugarea ipotetică a vânzărilor captive la consumul din Uniune nu ar stabiliza evoluția cotei de piață a Chinei. Dimpotrivă, tendința rămâne în mare măsură identică cu cea indicată mai jos, în tabelul 3. |
| --- | --- |

(68)

În al doilea rând, în orice caz, adăugarea ipotetică a vânzărilor captive la consumul din Uniune nu ar stabiliza evoluția cotei de piață a Chinei. Dimpotrivă, tendința rămâne în mare măsură identică cu cea indicată mai jos, în tabelul 3.

3.   Importurile provenite din țara în cauză care intră sub incidența măsurilor

Importurile provenite din țara în cauză care intră sub incidența măsurilor

(a)   Volumul și cota de piață

Volumul și cota de piață

| (69) | Se reamintește că, în cadrul anchetei inițiale, volumele importurilor despre care s-a constatat că nu fac obiectul unui dumping au fost excluse din analiza evoluției importurilor din RPC pe piața Uniunii și a impactului asupra industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(69)

Se reamintește că, în cadrul anchetei inițiale, volumele importurilor despre care s-a constatat că nu fac obiectul unui dumping au fost excluse din analiza evoluției importurilor din RPC pe piața Uniunii și a impactului asupra industriei Uniunii.

| (70) | Volumul și cota de piață a importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping au fost stabilite cu ajutorul bazei de date prevăzute la articolul 14 alineatul (6) și au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Volumul și cota de piață a importurilor care intră sub incidența măsurilor











  Țară | | 2012 | 2013 | 2014 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| China | Volum (tone) | 44 484 | 48 339 | 60 078 | 57 465 |
| Indice | 100 | 109 | 135 | 129 |
| Cota de piață (%) | 22,6 | 23,1 | 27 | 26,5 |
| Cota de piață în legătură cu consumul plus utilizarea captivă (%) | 21,3 | 21,8 | 25,5 | 24,9 |
| Sursa: Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6). |

(70)

Volumul și cota de piață a importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping au fost stabilite cu ajutorul bazei de date prevăzute la articolul 14 alineatul (6) și au evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Tabelul 3

Volumul și cota de piață a importurilor care intră sub incidența măsurilor

Volumul și cota de piață a importurilor care intră sub incidența măsurilor

Țară

2012

2013

2014

PAR

China

Volum (tone)

44 484

48 339

60 078

57 465

Indice

Indice

100

100

109

109

135

135

129

129

Cota de piață (%)

22,6

23,1

27

26,5

Cota de piață în legătură cu consumul plus utilizarea captivă (%)

21,3

21,8

25,5

24,9

Sursa: Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).

Sursa:

| (71) | Deși importurile din China care fac obiectul unui dumping au reprezentat o cotă de piață de 18,8 % și 38 404 tone în perioada de anchetă inițială, acestea au crescut considerabil pe parcursul perioadei examinate în prezenta reexaminare. De fapt, importurile din China care fac obiectul unui dumping au crescut de la 44 484 la 57 465 de tone pe parcursul perioadei examinate și au reprezentat o cotă de piață de 26,5 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(71)

Deși importurile din China care fac obiectul unui dumping au reprezentat o cotă de piață de 18,8 % și 38 404 tone în perioada de anchetă inițială, acestea au crescut considerabil pe parcursul perioadei examinate în prezenta reexaminare. De fapt, importurile din China care fac obiectul unui dumping au crescut de la 44 484 la 57 465 de tone pe parcursul perioadei examinate și au reprezentat o cotă de piață de 26,5 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

(b)   Prețurile importurilor care intră sub incidența măsurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

Prețurile importurilor care intră sub incidența măsurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

| (72) | Prețurile de import au fost stabilite cu ajutorul bazei de date prevăzute la articolul 14 alineatul (6) și au scăzut, în medie, cu 12 % în cursul perioadei examinate.

  Tabelul 4


  Prețurile importurilor care intră sub incidența măsurilor











  Țară | | 2012 | 2013 | 2014 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| China | Prețul mediu (EUR/kg) | 1,79 | 1,63 | 1,54 | 1,57 |
| Indice | 100 | 91 | 86 | 88 |
| Sursa: Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6). |

(72)

Prețurile de import au fost stabilite cu ajutorul bazei de date prevăzute la articolul 14 alineatul (6) și au scăzut, în medie, cu 12 % în cursul perioadei examinate.

Tabelul 4

Tabelul 4

Prețurile importurilor care intră sub incidența măsurilor

Prețurile importurilor care intră sub incidența măsurilor

Țară

2012

2013

2014

PAR

China

Prețul mediu (EUR/kg)

1,79

1,63

1,54

1,57

Indice

Indice

100

100

91

91

86

86

88

88

Sursa: Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).

Sursa:

| (73) | Din cauza lipsei de cooperare din partea producătorilor chinezi și, prin urmare, a lipsei datelor privind prețurile la export pentru tipurile de produse, Comisia nu a putut efectua o comparație detaliată a prețurilor în funcție de tipul de produs. Din aceste motive, calculele privind subcotarea s-au efectuat pe baza unei comparații între prețurile medii ale exporturilor din China care fac obiectul unor măsuri și prețurile medii ale industriei Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare. După ajustarea pentru rata taxei vamale convenționale de 4 %, a fost stabilită o marjă de subcotare de 22,7 %. Ancheta inițială a constatat o marjă de subcotare similară, respectiv de 24,1 %. Totuși, această marjă s-a bazat pe o comparație între tipurile de produs comparabile, având în vedere că exportatorii chinezi au cooperat în acest caz. |
| --- | --- |

(73)

Din cauza lipsei de cooperare din partea producătorilor chinezi și, prin urmare, a lipsei datelor privind prețurile la export pentru tipurile de produse, Comisia nu a putut efectua o comparație detaliată a prețurilor în funcție de tipul de produs. Din aceste motive, calculele privind subcotarea s-au efectuat pe baza unei comparații între prețurile medii ale exporturilor din China care fac obiectul unor măsuri și prețurile medii ale industriei Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare. După ajustarea pentru rata taxei vamale convenționale de 4 %, a fost stabilită o marjă de subcotare de 22,7 %. Ancheta inițială a constatat o marjă de subcotare similară, respectiv de 24,1 %. Totuși, această marjă s-a bazat pe o comparație între tipurile de produs comparabile, având în vedere că exportatorii chinezi au cooperat în acest caz.

| (74) | Prin urmare, Comisia a ajuns la concluzia că există un comportament consecvent din partea exportatorilor din RPC în ceea ce privește subcotarea prețurilor practicate de producătorii din UE. |
| --- | --- |

(74)

Prin urmare, Comisia a ajuns la concluzia că există un comportament consecvent din partea exportatorilor din RPC în ceea ce privește subcotarea prețurilor practicate de producătorii din UE.

| (75) | Una dintre părțile interesate a susținut că importurile care nu fac obiectul unui dumping ar fi trebuit să fie incluse în calculul subcotării. |
| --- | --- |

(75)

Una dintre părțile interesate a susținut că importurile care nu fac obiectul unui dumping ar fi trebuit să fie incluse în calculul subcotării.

| (76) | Cu toate acestea, Comisia consideră că o astfel de includere nu este justificată, având în vedere interpretarea Acordului privind practicile antidumping furnizată de Organul de soluționare a litigiilor al OMC în cauza Beef and rice (19) („Carnea de vită și orezul”), după cum s-a menționat deja mai sus în considerentul 35. |
| --- | --- |

(76)

Cu toate acestea, Comisia consideră că o astfel de includere nu este justificată, având în vedere interpretarea Acordului privind practicile antidumping furnizată de Organul de soluționare a litigiilor al OMC în cauza Beef and rice (19) („Carnea de vită și orezul”), după cum s-a menționat deja mai sus în considerentul 35.

Beef and rice

19

4.   Situația economică a industriei Uniunii

Situația economică a industriei Uniunii

| (77) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat impactul importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii pe baza unei evaluări a tuturor indicatorilor economici relevanți pentru evaluarea situației industriei Uniunii din anul 2012 și până la sfârșitul PAR. |
| --- | --- |

(77)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat impactul importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii pe baza unei evaluări a tuturor indicatorilor economici relevanți pentru evaluarea situației industriei Uniunii din anul 2012 și până la sfârșitul PAR.

| (78) | În acest demers, Comisia a făcut o distincție între indicatori ai prejudiciului macroeconomici și microeconomici. Indicatorii macroeconomici pentru perioada luată în considerare s-au stabilit, analizat și examinat pe baza datelor furnizate de industria Uniunii. Indicatorii microeconomici s-au stabilit pe baza datelor colectate și verificate vizându-i pe producătorii din Uniune cooperanți. Din cauza problemelor de reconciliere privind datele unei filiale a grupului DuraFiber după reorganizarea acestuia [DuraFiber Technologies (DFT) GmbH, Germania], datele transmise și răspunsul la chestionar au fost excluse de la stabilirea indicatorilor microeconomici. |
| --- | --- |

(78)

În acest demers, Comisia a făcut o distincție între indicatori ai prejudiciului macroeconomici și microeconomici. Indicatorii macroeconomici pentru perioada luată în considerare s-au stabilit, analizat și examinat pe baza datelor furnizate de industria Uniunii. Indicatorii microeconomici s-au stabilit pe baza datelor colectate și verificate vizându-i pe producătorii din Uniune cooperanți. Din cauza problemelor de reconciliere privind datele unei filiale a grupului DuraFiber după reorganizarea acestuia [DuraFiber Technologies (DFT) GmbH, Germania], datele transmise și răspunsul la chestionar au fost excluse de la stabilirea indicatorilor microeconomici.

| (79) | Potrivit uneia dintre părțile interesate, este posibil ca excluderea DuraFiber Germania să fi afectat indicatorii de prejudiciu în mod fundamental. |
| --- | --- |

(79)

Potrivit uneia dintre părțile interesate, este posibil ca excluderea DuraFiber Germania să fi afectat indicatorii de prejudiciu în mod fundamental.

| (80) | În primul rând, trebuie remarcat faptul că excluderea datelor parțial verificate furnizate de DuraFiber Germania a afectat numai stabilirea indicatorilor microeconomici. Prin urmare, analiza indicatorilor macroeconomici nu este afectată. În plus, acești indicatori microeconomici s-au bazat pe datele de la cei patru producători din Uniune rămași, care reprezintă aproximativ 80 % din producția Uniunii. Prin urmare, indicatorii specifici rămân reprezentativi pentru industria Uniunii. În sfârșit, datele parțial verificate furnizate de DuraFiber Germania au urmat, în general, tendința indicatorilor microeconomici ai celor patru producători din Uniune ale căror date au fost luate în considerare. |
| --- | --- |

(80)

În primul rând, trebuie remarcat faptul că excluderea datelor parțial verificate furnizate de DuraFiber Germania a afectat numai stabilirea indicatorilor microeconomici. Prin urmare, analiza indicatorilor macroeconomici nu este afectată. În plus, acești indicatori microeconomici s-au bazat pe datele de la cei patru producători din Uniune rămași, care reprezintă aproximativ 80 % din producția Uniunii. Prin urmare, indicatorii specifici rămân reprezentativi pentru industria Uniunii. În sfârșit, datele parțial verificate furnizate de DuraFiber Germania au urmat, în general, tendința indicatorilor microeconomici ai celor patru producători din Uniune ale căror date au fost luate în considerare.

| (81) | În lumina ambelor considerații de mai sus, se concluzionează că excluderea DuraFiber Germania din analiza indicatorilor microeconomici nu a modificat tendințele privind indicatorii de prejudiciu, și, prin urmare, concluziile corespunzătoare sunt reprezentative pentru industrie la nivel global. |
| --- | --- |

(81)

În lumina ambelor considerații de mai sus, se concluzionează că excluderea DuraFiber Germania din analiza indicatorilor microeconomici nu a modificat tendințele privind indicatorii de prejudiciu, și, prin urmare, concluziile corespunzătoare sunt reprezentative pentru industrie la nivel global.

| (82) | În secțiunile următoare, indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, stocurile, volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei efective de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costurile de producție, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri și costurile cu forța de muncă. |
| --- | --- |

(82)

În secțiunile următoare, indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, stocurile, volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei efective de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costurile de producție, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri și costurile cu forța de muncă.

Indicatori macroeconomici

Indicatori macroeconomici

(a)   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

| (83) | Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 5


  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității | 2012 | 2013 | 2014 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției (tone) | 92 753 | 91 985 | 93 990 | 92 461 |
| Volumul producției (Indice) | 100 | 99 | 101 | 100 |
| Capacitatea de producție (tone) | 109 398 | 108 869 | 108 690 | 110 285 |
| Capacitatea de producție (Indice) | 100 | 100 | 99 | 101 |
| Gradul de utilizare a capacității (%) | 85 | 84 | 86 | 84 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar. |

(83)

Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 5

Tabelul 5

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

2012

2013

2014

PAR

Volumul producției (tone)

92 753

91 985

93 990

92 461

Volumul producției (Indice)

Indice

100

100

99

99

101

101

100

100

Capacitatea de producție (tone)

109 398

108 869

108 690

110 285

Capacitatea de producție (Indice)

(Indice)

100

100

100

100

99

99

101

101

Gradul de utilizare a capacității (%)

85

84

86

84

Sursa: Răspunsurile la chestionar.

Sursa:

| (84) | În cursul perioadei examinate, producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității au rămas stabile. |
| --- | --- |

(84)

În cursul perioadei examinate, producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității au rămas stabile.

(b)   Volumul vânzărilor și cota de piață

Volumul vânzărilor și cota de piață

| (85) | În perioada examinată, volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei Uniunii, la nivelul Uniunii, au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 6


  Volumul vânzărilor și cota de piață | 2012 | 2013 | 2014 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor la nivelul Uniunii (tone) | 67 527 | 69 407 | 68 007 | 65 733 |
| Volumul vânzărilor la nivelul Uniunii (Indice) | 100 | 103 | 101 | 97 |
| Cota de piață (%) | 34,4 | 33,2 | 30,6 | 30,3 |
| Sursa: Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) și răspunsurile la chestionar. |

(85)

În perioada examinată, volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei Uniunii, la nivelul Uniunii, au evoluat după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

Volumul vânzărilor și cota de piață

Volumul vânzărilor și cota de piață

2012

2013

2014

PAR

Volumul vânzărilor la nivelul Uniunii (tone)

67 527

69 407

68 007

65 733

Volumul vânzărilor la nivelul Uniunii (Indice)

(Indice)

100

100

103

103

101

101

97

97

Cota de piață (%)

34,4

33,2

30,6

30,3

Sursa: Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) și răspunsurile la chestionar.

Sursa:

| (86) | Volumul vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii a scăzut cu – 3 %, iar cota de piață aferentă acestora a scăzut cu 4,1 puncte procentuale, de la 34,4 % până la 30,3 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(86)

Volumul vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii a scăzut cu – 3 %, iar cota de piață aferentă acestora a scăzut cu 4,1 puncte procentuale, de la 34,4 % până la 30,3 % în cursul perioadei examinate.

(c)   Creșterea

Creșterea

| (87) | În timp ce consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 11 % în cursul perioadei examinate, volumul vânzărilor industriei Uniunii a scăzut cu – 3 %. |
| --- | --- |

(87)

În timp ce consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 11 % în cursul perioadei examinate, volumul vânzărilor industriei Uniunii a scăzut cu – 3 %.

(d)   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (88) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 7


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2012 | 2013 | 2014 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați | 941 | 875 | 902 | 911 |
| Numărul de angajați (Indice) | 100 | 93 | 96 | 97 |
| Productivitate (unitate/angajat) | 98,6 | 105,2 | 104,2 | 101,5 |
| Productivitate (unitate/angajat) (Indice) | 100 | 107 | 106 | 103 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar. |

(88)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 7

Tabelul 7

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2012

2013

2014

PAR

Numărul de angajați

941

875

902

911

Numărul de angajați (Indice)

(Indice)

100

100

93

93

96

96

97

97

Productivitate (unitate/angajat)

98,6

105,2

104,2

101,5

Productivitate (unitate/angajat) (Indice)

(Indice)

100

100

107

107

106

106

103

103

Sursa: Răspunsurile la chestionar.

Sursa:

| (89) | Gradul de ocupare a forței de muncă a scăzut cu – 3 % în perioada examinată. În același timp, productivitatea a crescut cu 3 %, după cum se arată în tabelul 7, în considerentul 88. |
| --- | --- |

(89)

Gradul de ocupare a forței de muncă a scăzut cu – 3 % în perioada examinată. În același timp, productivitatea a crescut cu 3 %, după cum se arată în tabelul 7, în considerentul 88.

(e)   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

| (90) | Marja de dumping stabilită pentru China în cadrul anchetei inițiale s-a situat cu mult peste nivelul de minimis. Ancheta a stabilit că importurile de fire de mare rezistență din poliester din China au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping. Marja de dumping stabilită în cursul acestei perioade a anchetei de reexaminare s-a situat, de asemenea, mult peste nivelul de minimis (a se vedea considerentul 38). Acest lucru a coincis cu o creștere a volumului importurilor care fac obiectul unui dumping din China la prețuri în scădere, ceea ce a dus la o creștere a cotei de piață în cursul perioadei examinate. În consecință, industria Uniunii a pierdut atât cota de piață, cât și volumul vânzărilor în aceeași perioadă. Totuși, a reușit să își reducă pierderile. |
| --- | --- |

(90)

Marja de dumping stabilită pentru China în cadrul anchetei inițiale s-a situat cu mult peste nivelul de minimis. Ancheta a stabilit că importurile de fire de mare rezistență din poliester din China au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping. Marja de dumping stabilită în cursul acestei perioade a anchetei de reexaminare s-a situat, de asemenea, mult peste nivelul de minimis (a se vedea considerentul 38). Acest lucru a coincis cu o creștere a volumului importurilor care fac obiectul unui dumping din China la prețuri în scădere, ceea ce a dus la o creștere a cotei de piață în cursul perioadei examinate. În consecință, industria Uniunii a pierdut atât cota de piață, cât și volumul vânzărilor în aceeași perioadă. Totuși, a reușit să își reducă pierderile.

de minimis

de minimis

Indicatori microeconomici

Indicatori microeconomici

(f)   Prețurile și factorii care afectează prețurile

Prețurile și factorii care afectează prețurile

| (91) | Prețurile de vânzare medii practicate de industria Uniunii în cazul clienților neafiliați din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 8


  Prețurile de vânzare medii | 2012 | 2013 | 2014 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune (EUR/kg) | 2,39 | 2,31 | 2,23 | 2,17 |
| Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune (Indice) | 100 | 97 | 93 | 91 |
| Costul unitar de producție (EUR/kg) | 2,50 | 2,43 | 2,26 | 2,19 |
| Costul unitar de producție (Indice) | 100 | 97 | 90 | 87 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar. |

(91)

Prețurile de vânzare medii practicate de industria Uniunii în cazul clienților neafiliați din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 8

Tabelul 8

Prețurile de vânzare medii

Prețurile de vânzare medii

2012

2013

2014

PAR

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune (EUR/kg)

2,39

2,31

2,23

2,17

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune (Indice)

(Indice)

100

100

97

97

93

93

91

91

Costul unitar de producție (EUR/kg)

2,50

2,43

2,26

2,19

Costul unitar de producție (Indice)

(Indice)

100

100

97

97

90

90

87

87

Sursa: Răspunsurile la chestionar.

Sursa:

| (92) | Prețul de vânzare unitar aplicat de industria Uniunii în cazul clienților neafiliați din Uniune a scăzut cu 9 %. Acest lucru se explică parțial prin scăderea costului unitar de producție cu 13 %. Cu toate acestea, prețurile au scăzut mai puțin decât costurile, ceea ce explică impactul pozitiv asupra rentabilității industriei Uniunii, astfel cum se arată mai jos, în considerentul 98. |
| --- | --- |

(92)

Prețul de vânzare unitar aplicat de industria Uniunii în cazul clienților neafiliați din Uniune a scăzut cu 9 %. Acest lucru se explică parțial prin scăderea costului unitar de producție cu 13 %. Cu toate acestea, prețurile au scăzut mai puțin decât costurile, ceea ce explică impactul pozitiv asupra rentabilității industriei Uniunii, astfel cum se arată mai jos, în considerentul 98.

(g)   Costurile cu forța de muncă

Costurile cu forța de muncă

| (93) | Costurile medii cu forța de muncă ale industriei Uniunii au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 9


  Costurile medii cu forța de muncă per angajat | 2012 | 2013 | 2014 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR) | 39 273 | 41 674 | 39 711 | 39 850 |
| Costurile medii cu forța de muncă per angajat (Indice) | 100 | 106 | 101 | 101 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar. |

(93)

Costurile medii cu forța de muncă ale industriei Uniunii au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 9

Tabelul 9

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

2012

2013

2014

PAR

Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR)

39 273

41 674

39 711

39 850

Costurile medii cu forța de muncă per angajat (Indice)

(Indice)

100

100

106

106

101

101

101

101

Sursa: Răspunsurile la chestionar.

Sursa:

| (94) | Costurile medii cu forța de muncă per angajat au rămas stabile în perioada examinată. Acest lucru s-ar putea explica în principal prin intensificarea eforturilor depuse de industria Uniunii pentru a controla costul producției și a-și păstra astfel competitivitatea. |
| --- | --- |

(94)

Costurile medii cu forța de muncă per angajat au rămas stabile în perioada examinată. Acest lucru s-ar putea explica în principal prin intensificarea eforturilor depuse de industria Uniunii pentru a controla costul producției și a-și păstra astfel competitivitatea.

(h)   Stocurile

Stocurile

| (95) | Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 10


  Stocurile | 2012 | 2013 | 2014 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (tone) | 8 050 | 6 872 | 8 244 | 8 387 |
| Stocuri finale (Indice) | 100 | 85 | 102 | 104 |
| Stocurile finale ca procent din producție (%) | 8,7 | 7,5 | 8,8 | 9,1 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar. |

(95)

Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 10

Tabelul 10

Stocurile

Stocurile

2012

2013

2014

PAR

Stocuri finale (tone)

8 050

6 872

8 244

8 387

Stocuri finale (Indice)

Indice)

100

100

85

85

102

102

104

104

Stocurile finale ca procent din producție (%)

8,7

7,5

8,8

9,1

Sursa: Răspunsurile la chestionar.

Sursa:

| (96) | În cursul perioadei examinate, stocurile industriei Uniunii au crescut per ansamblu cu 4 %. O parte semnificativă a producției de fire de mare rezistență din poliester constă în produse standard. Prin urmare, industria Uniunii trebuie să mențină un anumit nivel al stocurilor pentru a fi în măsură să satisfacă rapid cererile clienților săi. Stocurile finale ca procentaj din producție au rămas relativ stabile, urmând evoluția producției industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(96)

În cursul perioadei examinate, stocurile industriei Uniunii au crescut per ansamblu cu 4 %. O parte semnificativă a producției de fire de mare rezistență din poliester constă în produse standard. Prin urmare, industria Uniunii trebuie să mențină un anumit nivel al stocurilor pentru a fi în măsură să satisfacă rapid cererile clienților săi. Stocurile finale ca procentaj din producție au rămas relativ stabile, urmând evoluția producției industriei Uniunii.

(i)   Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital

| (97) | Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 11


  Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor | 2012 | 2013 | 2014 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări) | – 4,7 | – 5,3 | – 1,4 | – 1,1 |
| Flux de lichidități (EUR) | – 2 993 463 | – 4 156 375 | – 4 895 147 | – 2 111 763 |
| Flux de lichidități Indice | – 100 | – 139 | – 164 | – 71 |
| Investiții (EUR) | 2 313 235 | 1 284 905 | 3 511 528 | 12 801 375 |
| Investiții Indice | 100 | 56 | 152 | 553 |
| Randamentul investițiilor (%) | – 4,3 | – 4,2 | – 2,0 | – 1,4 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar. |

(97)

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 11

Tabelul 11

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

2012

2013

2014

PAR

Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări)

– 4,7

– 5,3

– 1,4

– 1,1

Flux de lichidități (EUR)

– 2 993 463

– 4 156 375

– 4 895 147

– 2 111 763

Flux de lichidități Indice

Flux de lichidități Indice

– 100

– 100

– 139

– 139

– 164

– 164

– 71

– 71

Investiții (EUR)

2 313 235

1 284 905

3 511 528

12 801 375

Investiții Indice

Indice

100

100

56

56

152

152

553

553

Randamentul investițiilor (%)

– 4,3

– 4,2

– 2,0

– 1,4

Sursa: Răspunsurile la chestionar.

Sursa:

| (98) | Comisia a stabilit rentabilitatea industriei Uniunii prin exprimarea profitului net înainte de impozitare aferent vânzărilor de produs similar către clienți neafiliați din Uniune ca procent din cifra lor de afaceri. Rentabilitatea a rămas în continuare negativă, deși a prezentat o îmbunătățire de la – 4,7 % la – 1,1 % în cursul perioadei examinate. Totuși, este în continuare mai mică decât nivelul-țintă al profitului de 3 % stabilit în ancheta inițială. |
| --- | --- |

(98)

Comisia a stabilit rentabilitatea industriei Uniunii prin exprimarea profitului net înainte de impozitare aferent vânzărilor de produs similar către clienți neafiliați din Uniune ca procent din cifra lor de afaceri. Rentabilitatea a rămas în continuare negativă, deși a prezentat o îmbunătățire de la – 4,7 % la – 1,1 % în cursul perioadei examinate. Totuși, este în continuare mai mică decât nivelul-țintă al profitului de 3 % stabilit în ancheta inițială.

| (99) | Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea industriei Uniunii de a-și autofinanța activitățile și a fost negativ în perioada examinată. Deși indicatorul a înregistrat o îmbunătățire semnificativă de 29 %, acesta este în continuare negativ. Acest aspect dă naștere unor preocupări cu privire la capacitatea industriei Uniunii de a continua autofinanțarea necesară a activităților sale. |
| --- | --- |

(99)

Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea industriei Uniunii de a-și autofinanța activitățile și a fost negativ în perioada examinată. Deși indicatorul a înregistrat o îmbunătățire semnificativă de 29 %, acesta este în continuare negativ. Acest aspect dă naștere unor preocupări cu privire la capacitatea industriei Uniunii de a continua autofinanțarea necesară a activităților sale.

| (100) | Investițiile au crescut semnificativ în cursul perioadei examinate, în primul rând pentru a răspunde nevoilor de întreținere, o mică parte fiind alocată modernizării, ceea ce a avut un impact redus asupra extinderii capacității. |
| --- | --- |

(100)

Investițiile au crescut semnificativ în cursul perioadei examinate, în primul rând pentru a răspunde nevoilor de întreținere, o mică parte fiind alocată modernizării, ceea ce a avut un impact redus asupra extinderii capacității.

| (101) | Randamentul investițiilor reprezintă profitul net exprimat ca procent din valoarea contabilă brută a investițiilor. Acest indicator a crescut de la – 4,3 % la – 1,4 % în cursul perioadei examinate, ca urmare a rentabilității în creștere și a stagnării investițiilor în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(101)

Randamentul investițiilor reprezintă profitul net exprimat ca procent din valoarea contabilă brută a investițiilor. Acest indicator a crescut de la – 4,3 % la – 1,4 % în cursul perioadei examinate, ca urmare a rentabilității în creștere și a stagnării investițiilor în cursul perioadei examinate.

| (102) | Luând în considerare rentabilitatea negativă și fluxul de lichidități negativ, capacitatea industriei de a mobiliza capital a rămas foarte limitată. |
| --- | --- |

(102)

Luând în considerare rentabilitatea negativă și fluxul de lichidități negativ, capacitatea industriei de a mobiliza capital a rămas foarte limitată.

(j)   Concluzie privind prejudiciul

Concluzie privind prejudiciul

| (103) | Majoritatea indicatorilor principali de prejudiciu referitori la industria Uniunii au înregistrat o tendință negativă în cursul perioadei examinate. Cota de piață aferentă a scăzut cu 4,1 puncte procentuale, de la 34,4 % la 30,3 %, iar volumul vânzărilor și prețul de vânzare unitar în UE au scăzut cu 3 %, respectiv cu 9 %. În același timp, ocuparea forței de muncă a scăzut cu 3 %, volumul vânzărilor la export către societățile neafiliate a scăzut cu 28 %, iar prețurile unitare de vânzare la export corespunzătoare au scăzut cu 17 %. Productivitatea a crescut cu 2,9 %. |
| --- | --- |

(103)

Majoritatea indicatorilor principali de prejudiciu referitori la industria Uniunii au înregistrat o tendință negativă în cursul perioadei examinate. Cota de piață aferentă a scăzut cu 4,1 puncte procentuale, de la 34,4 % la 30,3 %, iar volumul vânzărilor și prețul de vânzare unitar în UE au scăzut cu 3 %, respectiv cu 9 %. În același timp, ocuparea forței de muncă a scăzut cu 3 %, volumul vânzărilor la export către societățile neafiliate a scăzut cu 28 %, iar prețurile unitare de vânzare la export corespunzătoare au scăzut cu 17 %. Productivitatea a crescut cu 2,9 %.

| (104) | În pofida tendințelor de mai sus, rentabilitatea s-a îmbunătățit de la – 4,7 % la – 1,1 % în cursul perioadei examinate. Deși acest lucru reprezintă o îmbunătățire considerabilă în comparație cu rentabilitatea industriei Uniunii în cursul perioadei anchetei inițiale (1 iulie 2008-30 iunie 2009), respectiv de – 13,3 %, rentabilitatea este încă negativă. Această situație a industriei Uniunii caracterizată prin pierderi a dus la o rentabilitate negativă continuă a investițiilor. Cu toate acestea, fluxul de lichidități s-a îmbunătățit. |
| --- | --- |

(104)

În pofida tendințelor de mai sus, rentabilitatea s-a îmbunătățit de la – 4,7 % la – 1,1 % în cursul perioadei examinate. Deși acest lucru reprezintă o îmbunătățire considerabilă în comparație cu rentabilitatea industriei Uniunii în cursul perioadei anchetei inițiale (1 iulie 2008-30 iunie 2009), respectiv de – 13,3 %, rentabilitatea este încă negativă. Această situație a industriei Uniunii caracterizată prin pierderi a dus la o rentabilitate negativă continuă a investițiilor. Cu toate acestea, fluxul de lichidități s-a îmbunătățit.

| (105) | Potrivit concluziilor anchetei inițiale, cota de piață de 18,8 % a importurilor din China despre care s-a stabilit că fac obiectul unui dumping și că subcotează prețurile de vânzare ale industriei Uniunii cu 24,1 % a fost suficientă pentru a cauza un prejudiciu important industriei Uniunii. O situație comparabilă a fost constatată în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Importurile din China care fac obiectul unui dumping au reprezentat 26,5 % din cota de piață și au subcotat prețurile de vânzare ale industriei Uniunii cu 18,6 %, astfel cum se explică mai jos, în considerentul 110. |
| --- | --- |

(105)

Potrivit concluziilor anchetei inițiale, cota de piață de 18,8 % a importurilor din China despre care s-a stabilit că fac obiectul unui dumping și că subcotează prețurile de vânzare ale industriei Uniunii cu 24,1 % a fost suficientă pentru a cauza un prejudiciu important industriei Uniunii. O situație comparabilă a fost constatată în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Importurile din China care fac obiectul unui dumping au reprezentat 26,5 % din cota de piață și au subcotat prețurile de vânzare ale industriei Uniunii cu 18,6 %, astfel cum se explică mai jos, în considerentul 110.

| (106) | Una dintre părțile interesate a susținut că industria Uniunii nu suferă un prejudiciu important, deoarece producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității rămân stabile. Evoluția altor indicatori, cum ar fi volumul vânzărilor și cota de piață, este considerată a fi afectată de definiția eronată a consumului, astfel cum se susține în considerentul 66. |
| --- | --- |

(106)

Una dintre părțile interesate a susținut că industria Uniunii nu suferă un prejudiciu important, deoarece producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității rămân stabile. Evoluția altor indicatori, cum ar fi volumul vânzărilor și cota de piață, este considerată a fi afectată de definiția eronată a consumului, astfel cum se susține în considerentul 66.

| (107) | Afirmația privind determinarea eronată a consumului a fost respinsă în considerentul 67. În plus, în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, niciunul și nici mai mulți dintre acești factori de prejudiciu relevanți nu constituie neapărat o bază decisivă de orientare. Faptul că unii factori au rămas stabili nu afectează, așadar, concluziile referitoare la prejudiciu. |
| --- | --- |

(107)

Afirmația privind determinarea eronată a consumului a fost respinsă în considerentul 67. În plus, în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, niciunul și nici mai mulți dintre acești factori de prejudiciu relevanți nu constituie neapărat o bază decisivă de orientare. Faptul că unii factori au rămas stabili nu afectează, așadar, concluziile referitoare la prejudiciu.

| (108) | Din aceste motive, se concluzionează că industria Uniunii suferă în continuare un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(108)

Din aceste motive, se concluzionează că industria Uniunii suferă în continuare un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

5.   Legătura de cauzalitate

Legătura de cauzalitate

| (109) | Având în vedere constatările de mai sus care indică un prejudiciu important, Comisia a examinat dacă importurile din China care fac obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. Comisia a mai examinat și dacă alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(109)

Având în vedere constatările de mai sus care indică un prejudiciu important, Comisia a examinat dacă importurile din China care fac obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. Comisia a mai examinat și dacă alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei Uniunii.

5.1.   Efectele importurilor care fac obiectivul unui dumping

Efectele importurilor care fac obiectivul unui dumping

| (110) | Industria Uniunii rămâne într-o situație de redresare parțială fragilă și se consideră că, în pofida măsurilor în vigoare, importurile din China care fac obiectul unui dumping au continuat să cauzeze un prejudiciu important. Într-adevăr, chiar și atunci când se ia în considerare efectul combinat al costurilor ulterioare importului de 2,7 %, astfel cum s-a verificat la nivelul importatorilor neafiliați cooperanți, al ratei taxelor vamale convenționale de 4 % și al taxelor antidumping plătite în cursul perioadei anchetei de reexaminare, s-a constatat că prețurile medii ale importurilor din China care fac obiectul unui dumping încă subcotează în mod semnificativ prețurile de vânzare medii ale industriei Uniunii cu 18,6 %. Aceste importuri au continuat să crească și în ultimii ani, iar acest lucru a avut, per ansamblu, un impact negativ asupra pieței prin deprecierea prețurilor și prin contribuția la reducerea cotei de piață a industriei Uniunii. Presiunea continuă exercitată asupra pieței Uniunii nu a permis industriei Uniunii să beneficieze pe deplin de scăderea costurilor materiilor prime. |
| --- | --- |

(110)

Industria Uniunii rămâne într-o situație de redresare parțială fragilă și se consideră că, în pofida măsurilor în vigoare, importurile din China care fac obiectul unui dumping au continuat să cauzeze un prejudiciu important. Într-adevăr, chiar și atunci când se ia în considerare efectul combinat al costurilor ulterioare importului de 2,7 %, astfel cum s-a verificat la nivelul importatorilor neafiliați cooperanți, al ratei taxelor vamale convenționale de 4 % și al taxelor antidumping plătite în cursul perioadei anchetei de reexaminare, s-a constatat că prețurile medii ale importurilor din China care fac obiectul unui dumping încă subcotează în mod semnificativ prețurile de vânzare medii ale industriei Uniunii cu 18,6 %. Aceste importuri au continuat să crească și în ultimii ani, iar acest lucru a avut, per ansamblu, un impact negativ asupra pieței prin deprecierea prețurilor și prin contribuția la reducerea cotei de piață a industriei Uniunii. Presiunea continuă exercitată asupra pieței Uniunii nu a permis industriei Uniunii să beneficieze pe deplin de scăderea costurilor materiilor prime.

| (111) | Una dintre părțile interesate a invocat absența unei corelații între prețurile chineze și situația industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(111)

Una dintre părțile interesate a invocat absența unei corelații între prețurile chineze și situația industriei Uniunii.

| (112) | Această analiză s-a bazat totuși pe tendințele stabilite pentru perioada 2011-2015, care sunt diferite de cele din perioada examinată în cadrul anchetei actuale, respectiv 2012-PAR (care s-a încheiat în septembrie 2015). Prin urmare, această analiză nu a putut fi luată în considerare. În orice caz, trebuie remarcat faptul că prețurile importurilor chineze care fac obiectul unui dumping au scăzut, în general, în cursul perioadei examinate și au subcotat prețurile industriei Uniunii. Faptul că pentru un anumit an (PAR) prețul exporturilor din China a crescut și că situația industriei Uniunii nu s-a deteriorat nu pune sub semnul întrebării validitatea acestei observații. Prin urmare, această afirmație este respinsă. |
| --- | --- |

(112)

Această analiză s-a bazat totuși pe tendințele stabilite pentru perioada 2011-2015, care sunt diferite de cele din perioada examinată în cadrul anchetei actuale, respectiv 2012-PAR (care s-a încheiat în septembrie 2015). Prin urmare, această analiză nu a putut fi luată în considerare. În orice caz, trebuie remarcat faptul că prețurile importurilor chineze care fac obiectul unui dumping au scăzut, în general, în cursul perioadei examinate și au subcotat prețurile industriei Uniunii. Faptul că pentru un anumit an (PAR) prețul exporturilor din China a crescut și că situația industriei Uniunii nu s-a deteriorat nu pune sub semnul întrebării validitatea acestei observații. Prin urmare, această afirmație este respinsă.

5.2.   Efectele altor factori

Efectele altor factori

| (113) | Pe baza informațiilor colectate în cursul anchetei, s-a constatat că proporția producției captive nu este semnificativă. Doar aproximativ 15 % din producția industriei Uniunii este utilizată într-o manieră captivă. În general, un volum mai mare de producție generează economii de scară benefice pentru producătorul în cauză. Doar o mică parte a industriei Uniunii este integrată pe verticală, iar producția captivă este utilizată pentru transformarea ulterioară în produse cu valoare adăugată în industria din aval. Ancheta nu a scos la iveală nicio problemă de producție legată de aceste produse din aval. Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia consideră că producția captivă a industriei Uniunii nu a avut niciun impact negativ asupra situației sale financiare. |
| --- | --- |

(113)

Pe baza informațiilor colectate în cursul anchetei, s-a constatat că proporția producției captive nu este semnificativă. Doar aproximativ 15 % din producția industriei Uniunii este utilizată într-o manieră captivă. În general, un volum mai mare de producție generează economii de scară benefice pentru producătorul în cauză. Doar o mică parte a industriei Uniunii este integrată pe verticală, iar producția captivă este utilizată pentru transformarea ulterioară în produse cu valoare adăugată în industria din aval. Ancheta nu a scos la iveală nicio problemă de producție legată de aceste produse din aval. Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia consideră că producția captivă a industriei Uniunii nu a avut niciun impact negativ asupra situației sale financiare.

| (114) | Principalele țări care exportă în Uniune sunt Republica Coreea, Taiwan, Elveția, Belarus și Turcia. Totalul importurilor din țări terțe ale produsului în cauză care includ importurile din China care nu intră sub incidența măsurilor a crescut cu 11 % (de la 84 467 la 93 973 de tone) în perioada examinată, ceea ce reprezintă 43,3 % din consumul Uniunii. În aceeași perioadă, prețul de import unitar mediu a scăzut constant, de la 2,19 la 2,09 EUR per kg, ceea ce înseamnă o scădere de 4 %. De asemenea, s-a constatat o tendință de scădere a prețurilor de import la majoritatea exportatorilor din alte țări terțe pe piața Uniunii (Republica Coreea cu – 7 %, Elveția cu – 15 %, Belarus cu – 13 %, Turcia cu – 6 %). În același timp, prețurile de import unitare care nu fac obiectul măsurilor din RPC au scăzut doar cu 3 %.

  Tabelul 12


  Importurile din țări terțe











  Țară | | 2012 | 2013 | 2014 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| China (importuri care nu intră sub incidența măsurilor) | Volume (tone) | 29 109 | 33 865 | 36 977 | 39 742 |
| Indice | 100 | 116 | 127 | 137 |
| Cota de piață (%) | 14,8 | 16,2 | 16,6 | 18,3 |
| Prețul mediu (EUR/kg) | 1,75 | 1,72 | 1,69 | 1,69 |
| Indice | 100 | 99 | 97 | 97 |
| Republica Coreea | Volume (tone) | 27 948 | 31 145 | 33 048 | 32 545 |
| Indice | 100 | 111 | 118 | 116 |
| Cota de piață (%) | 14,2 | 14,9 | 14,9 | 15,0 |
| Prețul mediu (EUR/kg) | 2,15 | 2,13 | 2,03 | 2,01 |
| Indice | 100 | 99 | 95 | 93 |
| Taiwan | Volume (tone) | 10 153 | 9 599 | 9 251 | 8 364 |
| Indice | 100 | 95 | 91 | 82 |
| Cota de piață (%) | 5,2 | 4,6 | 4,2 | 3,9 |
| Prețul mediu (EUR/kg) | 1,78 | 1,91 | 1,85 | 1,90 |
| Indice | 100 | 107 | 104 | 107 |
| Elveția | Volume (tone) | 5 610 | 5 263 | 4 895 | 5 190 |
| Indice | 100 | 94 | 87 | 93 |
| Cota de piață (%) | 2,9 | 2,5 | 2,2 | 2,4 |
| Prețul mediu (EUR/kg) | 4,30 | 4,09 | 4,01 | 3,66 |
| Indice | 100 | 95 | 93 | 85 |
| Belarus | Volume (tone) | 3 384 | 3 189 | 3 344 | 2 374 |
| Indice | 100 | 94 | 99 | 70 |
| Cota de piață | 1,7 % | 1,5 % | 1,5 % | 1,1 % |
| Prețul mediu (EUR/kg) | 2,13 | 2,06 | 1,99 | 1,86 |
| Indice | 100 | 97 | 93 | 87 |
| Turcia | Volume (tone) | 1 443 | 1 545 | 1 455 | 1 594 |
| Indice | 100 | 107 | 101 | 110 |
| Cota de piață (%) | 0,7 | 0,7 | 0,7 | 0,7 |
| Prețul mediu (EUR/kg) | 2,95 | 2,66 | 2,65 | 2,77 |
| Indice | 100 | 90 | 90 | 94 |
| Total țări terțe, inclusiv importuri care nu intră sub incidența măsurilor din China | Volume (tone) | 84 467 | 91 330 | 94 222 | 93 973 |
| Indice | 100 | 108 | 112 | 111 |
| Cota de piață (%) | 43,0 | 43,7 | 42,4 | 43,3 |
| Prețul mediu (EUR/kg) | 2,19 | 2,15 | 2,10 | 2,09 |
| Indice | 100 | 98 | 96 | 96 |
| Sursa: Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6). |

(114)

Principalele țări care exportă în Uniune sunt Republica Coreea, Taiwan, Elveția, Belarus și Turcia. Totalul importurilor din țări terțe ale produsului în cauză care includ importurile din China care nu intră sub incidența măsurilor a crescut cu 11 % (de la 84 467 la 93 973 de tone) în perioada examinată, ceea ce reprezintă 43,3 % din consumul Uniunii. În aceeași perioadă, prețul de import unitar mediu a scăzut constant, de la 2,19 la 2,09 EUR per kg, ceea ce înseamnă o scădere de 4 %. De asemenea, s-a constatat o tendință de scădere a prețurilor de import la majoritatea exportatorilor din alte țări terțe pe piața Uniunii (Republica Coreea cu – 7 %, Elveția cu – 15 %, Belarus cu – 13 %, Turcia cu – 6 %). În același timp, prețurile de import unitare care nu fac obiectul măsurilor din RPC au scăzut doar cu 3 %.

Tabelul 12

Tabelul 12

Importurile din țări terțe

Importurile din țări terțe

Țară

2012

2013

2014

PAR

China (importuri care nu intră sub incidența măsurilor)

Volume (tone)

29 109

33 865

36 977

39 742

Indice

Indice

100

100

116

116

127

127

137

137

Cota de piață (%)

14,8

16,2

16,6

18,3

Prețul mediu (EUR/kg)

1,75

1,72

1,69

1,69

Indice

Indice

100

100

99

99

97

97

97

97

Republica Coreea

Volume (tone)

27 948

31 145

33 048

32 545

Indice

Indice

100

100

111

111

118

118

116

116

Cota de piață (%)

14,2

14,9

14,9

15,0

Prețul mediu (EUR/kg)

2,15

2,13

2,03

2,01

Indice

Indice

100

100

99

99

95

95

93

93

Taiwan

Volume (tone)

10 153

9 599

9 251

8 364

Indice

Indice

100

100

95

95

91

91

82

82

Cota de piață (%)

5,2

4,6

4,2

3,9

Prețul mediu (EUR/kg)

1,78

1,91

1,85

1,90

Indice

Indice

100

100

107

107

104

104

107

107

Elveția

Volume (tone)

5 610

5 263

4 895

5 190

Indice

Indice

100

100

94

94

87

87

93

93

Cota de piață (%)

2,9

2,5

2,2

2,4

Prețul mediu (EUR/kg)

4,30

4,09

4,01

3,66

Indice

Indice

100

100

95

95

93

93

85

85

Belarus

Volume (tone)

3 384

3 189

3 344

2 374

Indice

Indice

100

100

94

94

99

99

70

70

Cota de piață

1,7 %

1,5 %

1,5 %

1,1 %

Prețul mediu (EUR/kg)

2,13

2,06

1,99

1,86

Indice

Indice

100

100

97

97

93

93

87

87

Turcia

Volume (tone)

1 443

1 545

1 455

1 594

Indice

Indice

100

100

107

107

101

101

110

110

Cota de piață (%)

0,7

0,7

0,7

0,7

Prețul mediu (EUR/kg)

2,95

2,66

2,65

2,77

Indice

Indice

100

100

90

90

90

90

94

94

Total țări terțe, inclusiv importuri care nu intră sub incidența măsurilor din China

Volume (tone)

84 467

91 330

94 222

93 973

Indice

Indice

100

100

108

108

112

112

111

111

Cota de piață (%)

43,0

43,7

42,4

43,3

Prețul mediu (EUR/kg)

2,19

2,15

2,10

2,09

Indice

Indice

100

100

98

98

96

96

96

96

Sursa: Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).

Sursa:

| (115) | Astfel cum se arată în tabelul 12, cota de piață a importurilor din alte țări și scăderea prețurilor importurilor din China care nu intră sub incidența măsurilor nu au fost atât de semnificative încât să fie considerate cauza prejudiciului produs industriei Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(115)

Astfel cum se arată în tabelul 12, cota de piață a importurilor din alte țări și scăderea prețurilor importurilor din China care nu intră sub incidența măsurilor nu au fost atât de semnificative încât să fie considerate cauza prejudiciului produs industriei Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (116) | Comisia a primit observații cu privire la motivele care au cauzat situația actuală negativă a industriei Uniunii, cum ar fi evoluția prețurilor materiei prime, lipsa investițiilor și a modernizărilor, gestionarea defectuoasă și lipsa unei viziuni, metodele de producție învechite, absența fabricilor mari și calitatea inferioară a produselor fabricate. Ancheta a arătat că situația industriei Uniunii nu a putut fi atribuită acestor motive. Mai degrabă, aceasta a arătat că industria Uniunii a continuat să funcționeze în mod eficace într-o piață foarte competitivă, prin optimizarea utilizării activelor existente, fără investiții masive în extinderea capacității și modernizare, reușind astfel să își crească rentabilitatea după impunerea măsurilor definitive în 2010. Prin urmare, afirmațiile de mai sus au fost respinse. |
| --- | --- |

(116)

Comisia a primit observații cu privire la motivele care au cauzat situația actuală negativă a industriei Uniunii, cum ar fi evoluția prețurilor materiei prime, lipsa investițiilor și a modernizărilor, gestionarea defectuoasă și lipsa unei viziuni, metodele de producție învechite, absența fabricilor mari și calitatea inferioară a produselor fabricate. Ancheta a arătat că situația industriei Uniunii nu a putut fi atribuită acestor motive. Mai degrabă, aceasta a arătat că industria Uniunii a continuat să funcționeze în mod eficace într-o piață foarte competitivă, prin optimizarea utilizării activelor existente, fără investiții masive în extinderea capacității și modernizare, reușind astfel să își crească rentabilitatea după impunerea măsurilor definitive în 2010. Prin urmare, afirmațiile de mai sus au fost respinse.

| (117) | Una dintre părțile interesate a afirmat că presupusele investiții semnificative ale industriei Uniunii au afectat fluxul de lichidități și profitul industriei Uniunii, că un astfel de efect nu ar fi trebuit să fie atribuit importurilor din China și că acești factori ar fi trebuit să fie incluși într-o analiză separată de neatribuire. |
| --- | --- |

(117)

Una dintre părțile interesate a afirmat că presupusele investiții semnificative ale industriei Uniunii au afectat fluxul de lichidități și profitul industriei Uniunii, că un astfel de efect nu ar fi trebuit să fie atribuit importurilor din China și că acești factori ar fi trebuit să fie incluși într-o analiză separată de neatribuire.

| (118) | În primul rând, în pofida investițiilor efectuate în cursul PAR, profitul și fluxul de lichidități al industriei Uniunii s-au îmbunătățit, ilustrând faptul că astfel de investiții au fost justificate și că au avut un efect pozitiv. În al doilea rând, profitul poate fi influențat numai de amortizările pro rata temporis legate de investiții și de costurile financiare suportate de societăți pentru finanțarea investițiilor. În cele din urmă, întrucât amortizările reprezintă cheltuieli deductibile care nu sunt însoțite de o ieșire de numerar, fluxul de lichidități al industriei Uniunii nu poate fi afectat în mod direct de acestea, numai costurile financiare putând avea un efect. |
| --- | --- |

(118)

În primul rând, în pofida investițiilor efectuate în cursul PAR, profitul și fluxul de lichidități al industriei Uniunii s-au îmbunătățit, ilustrând faptul că astfel de investiții au fost justificate și că au avut un efect pozitiv. În al doilea rând, profitul poate fi influențat numai de amortizările pro rata temporis legate de investiții și de costurile financiare suportate de societăți pentru finanțarea investițiilor. În cele din urmă, întrucât amortizările reprezintă cheltuieli deductibile care nu sunt însoțite de o ieșire de numerar, fluxul de lichidități al industriei Uniunii nu poate fi afectat în mod direct de acestea, numai costurile financiare putând avea un efect.

pro rata temporis

| (119) | Unele părți au mai susținut fie că nu a fost cauzat niciun prejudiciu de importurile din China care fac obiectul unui dumping pe parcursul perioadei examinate, fie că prejudiciul a fost cauzat de importurile din alte țări. Întrucât s-a constatat că prețurile importurilor din China care fac obiectul unui dumping au continuat să subcoteze prețurile industriei Uniunii și au fost mai mici decât prețurile de import din celelalte țări, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(119)

Unele părți au mai susținut fie că nu a fost cauzat niciun prejudiciu de importurile din China care fac obiectul unui dumping pe parcursul perioadei examinate, fie că prejudiciul a fost cauzat de importurile din alte țări. Întrucât s-a constatat că prețurile importurilor din China care fac obiectul unui dumping au continuat să subcoteze prețurile industriei Uniunii și au fost mai mici decât prețurile de import din celelalte țări, această afirmație a fost respinsă.

| (120) | Potrivit afirmațiilor uneia dintre părțile interesate, Comisia ar fi trebuit să explice mai bine impactul altor factori de cauzalitate în așa-numita analiză de neatribuire a sa. |
| --- | --- |

(120)

Potrivit afirmațiilor uneia dintre părțile interesate, Comisia ar fi trebuit să explice mai bine impactul altor factori de cauzalitate în așa-numita analiză de neatribuire a sa.

| (121) | În această privință, trebuie subliniat faptul că scopul analizei de neatribuire este de a stabili dacă legătura de cauzalitate observată între importurile care fac obiectul unui dumping și un prejudiciu important cauzat industriei Uniunii ar fi putut fi afectată de un alt factor, ceea ce ar fi făcut legătura de cauzalitate puțin probabilă sau chiar imposibilă. Niciunul dintre factorii luați în considerare nu a avut un astfel de efect și, prin urmare, afirmația este respinsă. |
| --- | --- |

(121)

În această privință, trebuie subliniat faptul că scopul analizei de neatribuire este de a stabili dacă legătura de cauzalitate observată între importurile care fac obiectul unui dumping și un prejudiciu important cauzat industriei Uniunii ar fi putut fi afectată de un alt factor, ceea ce ar fi făcut legătura de cauzalitate puțin probabilă sau chiar imposibilă. Niciunul dintre factorii luați în considerare nu a avut un astfel de efect și, prin urmare, afirmația este respinsă.

5.3.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (122) | Chiar dacă există și alți factori care ar putea contribui, de asemenea, la prejudiciu, aceștia nu s-au dovedit a fi suficienți pentru a afecta legătura de cauzalitate dintre importurile din China care fac obiectul unui dumping și prejudiciul adus industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(122)

Chiar dacă există și alți factori care ar putea contribui, de asemenea, la prejudiciu, aceștia nu s-au dovedit a fi suficienți pentru a afecta legătura de cauzalitate dintre importurile din China care fac obiectul unui dumping și prejudiciul adus industriei Uniunii.

E.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI

PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI

| (123) | S-a constatat că exportatorii chinezi aveau o capacitate neutilizată excesivă în cursul perioadei examinate, astfel cum se indică în considerentul 50, în comparație cu dimensiunea pieței europene. |
| --- | --- |

(123)

S-a constatat că exportatorii chinezi aveau o capacitate neutilizată excesivă în cursul perioadei examinate, astfel cum se indică în considerentul 50, în comparație cu dimensiunea pieței europene.

| (124) | În cursul perioadei examinate, exporturile din China către piața Uniunii au crescut în mod semnificativ, respectiv cu 29 %. După cum s-a menționat în considerentul 54, China a exportat produsul în cauză în principal pe piața Uniunii la prețuri mai mari decât în restul lumii. În cadrul anchetei nu s-a găsit nicio dovadă că această situație se va schimba, cel puțin în viitorul apropiat. Prin urmare, piața Uniunii s-a dovedit a fi destul de atractivă pentru exportatorii chinezi, având în vedere posibilitatea de a exporta cantități semnificative la prețuri mai mari decât în restul lumii. |
| --- | --- |

(124)

În cursul perioadei examinate, exporturile din China către piața Uniunii au crescut în mod semnificativ, respectiv cu 29 %. După cum s-a menționat în considerentul 54, China a exportat produsul în cauză în principal pe piața Uniunii la prețuri mai mari decât în restul lumii. În cadrul anchetei nu s-a găsit nicio dovadă că această situație se va schimba, cel puțin în viitorul apropiat. Prin urmare, piața Uniunii s-a dovedit a fi destul de atractivă pentru exportatorii chinezi, având în vedere posibilitatea de a exporta cantități semnificative la prețuri mai mari decât în restul lumii.

| (125) | Ancheta a arătat că 60 % din importurile din China au fost efectuate la prețuri care fac obiectul unui dumping și că există probabilitatea ca dumpingul să continue în eventualitatea expirării măsurilor. Importurile din China care fac obiectul unui dumping au continuat să subcoteze în mod semnificativ prețurile producătorilor din Uniune la niveluri similare celor din cadrul anchetei inițiale. Mai exact, s-a constatat că importurile din China care intră sub incidența măsurilor au subcotat prețurile din Uniune cu 22,8 %, ceea ce demonstrează un comportament agresiv în materie stabilire a prețurilor. Această situație poate provoca o scădere suplimentară a prețurilor și poate pune în pericol redresarea fragilă a industriei Uniunii. Astfel, există un risc clar ca prejudiciul important cauzat industriei Uniunii să continue în eventualitatea expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(125)

Ancheta a arătat că 60 % din importurile din China au fost efectuate la prețuri care fac obiectul unui dumping și că există probabilitatea ca dumpingul să continue în eventualitatea expirării măsurilor. Importurile din China care fac obiectul unui dumping au continuat să subcoteze în mod semnificativ prețurile producătorilor din Uniune la niveluri similare celor din cadrul anchetei inițiale. Mai exact, s-a constatat că importurile din China care intră sub incidența măsurilor au subcotat prețurile din Uniune cu 22,8 %, ceea ce demonstrează un comportament agresiv în materie stabilire a prețurilor. Această situație poate provoca o scădere suplimentară a prețurilor și poate pune în pericol redresarea fragilă a industriei Uniunii. Astfel, există un risc clar ca prejudiciul important cauzat industriei Uniunii să continue în eventualitatea expirării măsurilor.

| (126) | Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că abrogarea măsurilor impuse importurilor din China ar conduce, cel mai probabil, la continuarea prejudiciului important pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(126)

Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că abrogarea măsurilor impuse importurilor din China ar conduce, cel mai probabil, la continuarea prejudiciului important pentru industria Uniunii.

F.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

| (127) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente aplicabile importurilor din China ar fi împotriva interesului Uniunii. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, printre care cele ale industriei Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor. |
| --- | --- |

(127)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente aplicabile importurilor din China ar fi împotriva interesului Uniunii. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, printre care cele ale industriei Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor.

| (128) | Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(128)

Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (129) | Pe această bază, Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului și a prejudiciului, există motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor existente nu ar fi în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(129)

Pe această bază, Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului și a prejudiciului, există motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor existente nu ar fi în interesul Uniunii.

1.   Interesul industriei Uniunii

Interesul industriei Uniunii

| (130) | Industria Uniunii a pierdut din cota de piață în mod constant și a suferit un prejudiciu important pe parcursul perioadei examinate. Cu toate acestea, rentabilitatea sa s-a îmbunătățit, atingând un nivel care este aproape de pragul de rentabilitate (dar încă negativ), în timp ce vânzările au rămas aproape la același nivel. Această evoluție spre stabilitate pe piață este cel mai probabil atribuită măsurilor în vigoare. În cazul abrogării măsurilor, industria Uniunii s-ar găsi, după toate probabilitățile, într-o situație și mai dificilă. |
| --- | --- |

(130)

Industria Uniunii a pierdut din cota de piață în mod constant și a suferit un prejudiciu important pe parcursul perioadei examinate. Cu toate acestea, rentabilitatea sa s-a îmbunătățit, atingând un nivel care este aproape de pragul de rentabilitate (dar încă negativ), în timp ce vânzările au rămas aproape la același nivel. Această evoluție spre stabilitate pe piață este cel mai probabil atribuită măsurilor în vigoare. În cazul abrogării măsurilor, industria Uniunii s-ar găsi, după toate probabilitățile, într-o situație și mai dificilă.

| (131) | Prin urmare, s-a concluzionat că menținerea măsurilor în vigoare aplicabile importurilor din China ar fi în interesul industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(131)

Prin urmare, s-a concluzionat că menținerea măsurilor în vigoare aplicabile importurilor din China ar fi în interesul industriei Uniunii.

2.   Interesul importatorilor/comercianților

Interesul importatorilor/comercianților

| (132) | Un număr de 15 importatori neafiliați au completat formularele de eșantionare în etapa de deschidere, astfel încât s-a decis să se aplice dispozițiile privind eșantionarea. Trei importatori au fost selectați și au fost rugați să completeze un chestionar. În cele din urmă, un singur importator a transmis un răspuns la chestionar care a fost verificat. |
| --- | --- |

(132)

Un număr de 15 importatori neafiliați au completat formularele de eșantionare în etapa de deschidere, astfel încât s-a decis să se aplice dispozițiile privind eșantionarea. Trei importatori au fost selectați și au fost rugați să completeze un chestionar. În cele din urmă, un singur importator a transmis un răspuns la chestionar care a fost verificat.

| (133) | Ancheta a arătat că societatea a importat de la un singur producător chinez care face obiectul măsurilor, cu care are o relație de afaceri pe termen lung. Ancheta a arătat că impactul măsurilor în vigoare asupra societății nu a fost semnificativ. Acest lucru este confirmat de faptul că importatorul a decis să nu schimbe sursa de aprovizionare, în pofida impunerii măsurilor inițiale. |
| --- | --- |

(133)

Ancheta a arătat că societatea a importat de la un singur producător chinez care face obiectul măsurilor, cu care are o relație de afaceri pe termen lung. Ancheta a arătat că impactul măsurilor în vigoare asupra societății nu a fost semnificativ. Acest lucru este confirmat de faptul că importatorul a decis să nu schimbe sursa de aprovizionare, în pofida impunerii măsurilor inițiale.

3.   Interesul utilizatorilor

Interesul utilizatorilor

| (134) | Un număr de 25 de utilizatorii s-au prezentat în faza de deschidere și au cerut să completeze chestionare. În cele din urmă, s-au primit răspunsuri la chestionare doar de la patru utilizatori. Toți aceștia au fost vizitați, iar datele transmise de ei au fost verificate. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că a existat o participare considerabil mai redusă a industriei utilizatorilor în această reexaminare în perspectiva expirării măsurilor decât cea de la momentul în care măsurile au fost impuse prima dată. În cadrul anchetei inițiale, 33 de utilizatori au cooperat la anchetă, în timp ce numai patru au participat la reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor. Se pare că majoritatea utilizatorilor au fost în măsură să se adapteze la impunerea măsurilor, operațiunile lor fiind afectate într-o mică măsură. |
| --- | --- |

(134)

Un număr de 25 de utilizatorii s-au prezentat în faza de deschidere și au cerut să completeze chestionare. În cele din urmă, s-au primit răspunsuri la chestionare doar de la patru utilizatori. Toți aceștia au fost vizitați, iar datele transmise de ei au fost verificate. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că a existat o participare considerabil mai redusă a industriei utilizatorilor în această reexaminare în perspectiva expirării măsurilor decât cea de la momentul în care măsurile au fost impuse prima dată. În cadrul anchetei inițiale, 33 de utilizatori au cooperat la anchetă, în timp ce numai patru au participat la reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor. Se pare că majoritatea utilizatorilor au fost în măsură să se adapteze la impunerea măsurilor, operațiunile lor fiind afectate într-o mică măsură.

| (135) | În cazul unui utilizator, cu activitate în industria aței de cusut, Comisia a constatat că impactul măsurilor actuale asupra costurilor și a rentabilității acestuia nu a fost semnificativ. Pentru ceilalți trei utilizatori, toți importând FMR din China și desfășurându-și activitatea în industria țesăturilor (centuri, chingi, curele etc.), s-a constatat că, deși impactul măsurilor actuale asupra costurilor acestora a fost mic, impactul asupra rentabilității a fost mai pronunțat, întrucât aceste societăți își desfășoară activitatea cu marje de profit foarte joase. Cu toate acestea, s-a constatat că impactul taxelor a fost limitat, întrucât existau mulți furnizori alternativi disponibili care practicau prețuri competitive. |
| --- | --- |

(135)

În cazul unui utilizator, cu activitate în industria aței de cusut, Comisia a constatat că impactul măsurilor actuale asupra costurilor și a rentabilității acestuia nu a fost semnificativ. Pentru ceilalți trei utilizatori, toți importând FMR din China și desfășurându-și activitatea în industria țesăturilor (centuri, chingi, curele etc.), s-a constatat că, deși impactul măsurilor actuale asupra costurilor acestora a fost mic, impactul asupra rentabilității a fost mai pronunțat, întrucât aceste societăți își desfășoară activitatea cu marje de profit foarte joase. Cu toate acestea, s-a constatat că impactul taxelor a fost limitat, întrucât existau mulți furnizori alternativi disponibili care practicau prețuri competitive.

| (136) | Utilizatorii care au transmis observații au făcut referire la problemele pe care le întâmpină cu producătorii din Uniune, cum ar fi lipsa de capacitate, lipsa anumitor calități și nerespectarea termenului de livrare. Utilizatorii au susținut că măsurile existente (0 %-9,8 %) în coroborare cu taxa la import obișnuită de 4 % îi avantajează pe concurenții lor să importe în UE produse din aval la prețuri mai mici, deoarece aceștia nu trebuie să plătească taxe pentru materiile lor prime (produsul în cauză). Utilizatorii respectivi sunt de părere că această situație va duce la un transfer suplimentar al operațiunilor din aval către locații din afara UE și va pune în pericol viitorul unui număr de angajați presupus a se ridica la 4 000 din industria lor. În cadrul anchetei s-a constatat că dovezile care sprijină aceste afirmații și presupusele riscuri nu au putut susține ideea că aceste probleme sunt recurente și structurale în ceea ce privește industria Uniunii. |
| --- | --- |

(136)

Utilizatorii care au transmis observații au făcut referire la problemele pe care le întâmpină cu producătorii din Uniune, cum ar fi lipsa de capacitate, lipsa anumitor calități și nerespectarea termenului de livrare. Utilizatorii au susținut că măsurile existente (0 %-9,8 %) în coroborare cu taxa la import obișnuită de 4 % îi avantajează pe concurenții lor să importe în UE produse din aval la prețuri mai mici, deoarece aceștia nu trebuie să plătească taxe pentru materiile lor prime (produsul în cauză). Utilizatorii respectivi sunt de părere că această situație va duce la un transfer suplimentar al operațiunilor din aval către locații din afara UE și va pune în pericol viitorul unui număr de angajați presupus a se ridica la 4 000 din industria lor. În cadrul anchetei s-a constatat că dovezile care sprijină aceste afirmații și presupusele riscuri nu au putut susține ideea că aceste probleme sunt recurente și structurale în ceea ce privește industria Uniunii.

| (137) | Mai întâi, trebuie reamintit că a existat o cooperare destul de limitată a utilizatorilor în această anchetă, în comparație cu cooperarea din cadrul anchetei inițiale (33 de utilizatori au cooperat la acel moment) și, prin urmare, problemele de mai sus, cel mai probabil, nu sunt comune tuturor utilizatorilor care își desfășoară activitatea pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(137)

Mai întâi, trebuie reamintit că a existat o cooperare destul de limitată a utilizatorilor în această anchetă, în comparație cu cooperarea din cadrul anchetei inițiale (33 de utilizatori au cooperat la acel moment) și, prin urmare, problemele de mai sus, cel mai probabil, nu sunt comune tuturor utilizatorilor care își desfășoară activitatea pe piața Uniunii.

| (138) | În ceea ce privește afirmațiile specifice ale utilizatorilor cooperanți, ancheta a arătat că industria Uniunii dispune încă de o capacitate nefolosită suficientă (gradul de utilizare a capacității în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost de 84 %) și oferă o gamă largă de produse de calități diferite. În plus, pe lângă cei cinci producători din UE, există mulți furnizori alternativi din alte țări terțe, care au prețuri competitive și o gamă largă de produse, inclusiv importuri din China care nu fac obiectul taxelor antidumping. Având în vedere nivelul relativ scăzut al taxelor antidumping și faptul că o mare parte a importurilor din China nu fac obiectul unor măsuri, este puțin probabil ca măsurile în vigoare să fie factorul determinant pentru presupusa relocare a industriilor din aval. În sfârșit, dovada privind nerespectarea termenelor de livrare a fost neglijabilă. |
| --- | --- |

(138)

În ceea ce privește afirmațiile specifice ale utilizatorilor cooperanți, ancheta a arătat că industria Uniunii dispune încă de o capacitate nefolosită suficientă (gradul de utilizare a capacității în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost de 84 %) și oferă o gamă largă de produse de calități diferite. În plus, pe lângă cei cinci producători din UE, există mulți furnizori alternativi din alte țări terțe, care au prețuri competitive și o gamă largă de produse, inclusiv importuri din China care nu fac obiectul taxelor antidumping. Având în vedere nivelul relativ scăzut al taxelor antidumping și faptul că o mare parte a importurilor din China nu fac obiectul unor măsuri, este puțin probabil ca măsurile în vigoare să fie factorul determinant pentru presupusa relocare a industriilor din aval. În sfârșit, dovada privind nerespectarea termenelor de livrare a fost neglijabilă.

| (139) | În ceea ce privește gradul de utilizare a capacității industriei Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare, o parte interesată a afirmat că un nivel de utilizare a capacității de 84 % reprezintă aproape capacitatea maximă și, prin urmare, nu era disponibilă o capacitate neutilizată suficientă. |
| --- | --- |

(139)

În ceea ce privește gradul de utilizare a capacității industriei Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare, o parte interesată a afirmat că un nivel de utilizare a capacității de 84 % reprezintă aproape capacitatea maximă și, prin urmare, nu era disponibilă o capacitate neutilizată suficientă.

| (140) | După cum a arătat ancheta, capacitatea medie neutilizată a industriei Uniunii a fost de aproximativ 6 % din producția totală în cursul PAR, ceea ce corespunde unei utilizări teoretice maxime a capacității de 94 %, aceasta reprezentând o estimare mai rezonabilă a gradului maxim de utilizare a capacității decât valoarea de 84 % menționată în afirmație. Pe baza capacității neutilizate rămase de cel puțin 10 %, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(140)

După cum a arătat ancheta, capacitatea medie neutilizată a industriei Uniunii a fost de aproximativ 6 % din producția totală în cursul PAR, ceea ce corespunde unei utilizări teoretice maxime a capacității de 94 %, aceasta reprezentând o estimare mai rezonabilă a gradului maxim de utilizare a capacității decât valoarea de 84 % menționată în afirmație. Pe baza capacității neutilizate rămase de cel puțin 10 %, afirmația a fost respinsă.

| (141) | Aceeași parte interesată a mai susținut că producătorii din Uniune și producătorii din afara Chinei sunt incapabili să satisfacă cererea totală și dimensiunile comenzilor unice ale industriei utilizatorilor europeni. |
| --- | --- |

(141)

Aceeași parte interesată a mai susținut că producătorii din Uniune și producătorii din afara Chinei sunt incapabili să satisfacă cererea totală și dimensiunile comenzilor unice ale industriei utilizatorilor europeni.

| (142) | Trebuie remarcat faptul că menținerea măsurilor nu modifică condițiile de piață de bază existente. Ancheta nu a evidențiat nicio modificare fundamentală a cererii din partea utilizatorilor în ceea ce privește dimensiunile comenzilor sau calitatea. În plus, s-a stabilit că industria Uniunii nu poate satisface singură cererea de pe piață și că importurile sunt necesare în acest sens. Mai mult decât atât și mai important, obiectivul măsurilor antidumping este de a restabili condițiile de concurență echitabile și condițiile comerciale echitabile între toate părțile implicate prin înlăturarea prejudiciului important cauzat de importurile din China care fac obiectul unui dumping. Așadar, nu este necesar ca industria Uniunii să poată aproviziona piața Uniunii singură. În cazul de față, există mai multe surse de import diferite, iar importurile care intră sub incidența măsurilor au continuat în pofida existenței măsurilor. Prin urmare, continuarea măsurilor în forma lor actuală și la nivelul actual nu interzice utilizatorilor să obțină produse din China. În acest context, dispozițiile Regulamentului antidumping au fost respectate și, în consecință, argumentul trebuie respins. |
| --- | --- |

(142)

Trebuie remarcat faptul că menținerea măsurilor nu modifică condițiile de piață de bază existente. Ancheta nu a evidențiat nicio modificare fundamentală a cererii din partea utilizatorilor în ceea ce privește dimensiunile comenzilor sau calitatea. În plus, s-a stabilit că industria Uniunii nu poate satisface singură cererea de pe piață și că importurile sunt necesare în acest sens. Mai mult decât atât și mai important, obiectivul măsurilor antidumping este de a restabili condițiile de concurență echitabile și condițiile comerciale echitabile între toate părțile implicate prin înlăturarea prejudiciului important cauzat de importurile din China care fac obiectul unui dumping. Așadar, nu este necesar ca industria Uniunii să poată aproviziona piața Uniunii singură. În cazul de față, există mai multe surse de import diferite, iar importurile care intră sub incidența măsurilor au continuat în pofida existenței măsurilor. Prin urmare, continuarea măsurilor în forma lor actuală și la nivelul actual nu interzice utilizatorilor să obțină produse din China. În acest context, dispozițiile Regulamentului antidumping au fost respectate și, în consecință, argumentul trebuie respins.

| (143) | De asemenea, s-a mai afirmat că producătorii europeni nu au profitat de taxele antidumping pentru a-și mări capacitatea de producție sau a-și moderniza echipamentele, ceea ce i-a pus în imposibilitatea de a își menține cota de piață pe o piață aflată în creștere și i-a plasat pe o poziție extrem de confortabilă, fără a încerca să fie competitivi. |
| --- | --- |

(143)

De asemenea, s-a mai afirmat că producătorii europeni nu au profitat de taxele antidumping pentru a-și mări capacitatea de producție sau a-și moderniza echipamentele, ceea ce i-a pus în imposibilitatea de a își menține cota de piață pe o piață aflată în creștere și i-a plasat pe o poziție extrem de confortabilă, fără a încerca să fie competitivi.

| (144) | Ar trebui reamintit în primul rând, așa cum s-a menționat mai sus, că obiectivul măsurilor antidumping este acela de a elimina dumpingul prejudiciabil, și că nu există nicio cerință juridică care să impună o restructurare sau o modernizare a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(144)

Ar trebui reamintit în primul rând, așa cum s-a menționat mai sus, că obiectivul măsurilor antidumping este acela de a elimina dumpingul prejudiciabil, și că nu există nicio cerință juridică care să impună o restructurare sau o modernizare a industriei Uniunii.

| (145) | În orice caz, așa cum s-a arătat deja în considerentul 138, industria Uniunii a fost capabilă să își sporească vânzările, întrucât a existat suficientă capacitate neutilizată disponibilă. În plus, evoluția pozitivă a rentabilității relevă faptul că metodele de producție ale industriei Uniunii sunt în continuare competitive pe o piață care este protejată împotriva practicilor de dumping. Mai mult, situația industriei Uniunii nu poate fi considerată deloc ca fiind extrem de confortabilă, întrucât ancheta a arătat că industria Uniunii a continuat să sufere un prejudiciu important în cursul perioadei examinate, pierzând din cota de piață și înregistrând pierderi. Tocmai această situație fragilă a industriei Uniunii, provocată, cel puțin parțial, de practicile de dumping din trecut și de subcotarea continuă a prețurilor sale, a împiedicat industria Uniunii să investească masiv în extinderea capacității și într-o modernizare mai pronunțată. |
| --- | --- |

(145)

În orice caz, așa cum s-a arătat deja în considerentul 138, industria Uniunii a fost capabilă să își sporească vânzările, întrucât a existat suficientă capacitate neutilizată disponibilă. În plus, evoluția pozitivă a rentabilității relevă faptul că metodele de producție ale industriei Uniunii sunt în continuare competitive pe o piață care este protejată împotriva practicilor de dumping. Mai mult, situația industriei Uniunii nu poate fi considerată deloc ca fiind extrem de confortabilă, întrucât ancheta a arătat că industria Uniunii a continuat să sufere un prejudiciu important în cursul perioadei examinate, pierzând din cota de piață și înregistrând pierderi. Tocmai această situație fragilă a industriei Uniunii, provocată, cel puțin parțial, de practicile de dumping din trecut și de subcotarea continuă a prețurilor sale, a împiedicat industria Uniunii să investească masiv în extinderea capacității și într-o modernizare mai pronunțată.

| (146) | O altă afirmație face referire la delocalizarea industriilor din aval din cauza existenței taxelor antidumping. Afirmația a fost emisă prin referire la o declarație și o audiere anterioare, în cadrul cărora s-a susținut același lucru. |
| --- | --- |

(146)

O altă afirmație face referire la delocalizarea industriilor din aval din cauza existenței taxelor antidumping. Afirmația a fost emisă prin referire la o declarație și o audiere anterioare, în cadrul cărora s-a susținut același lucru.

| (147) | Trebuie remarcat că, potrivit constatărilor anchetei, impactul asupra rentabilității utilizatorilor incluși în eșantion a fost limitat și, prin urmare, nu poate fi considerat ca fiind factorul determinant pentru delocalizarea industriei utilizatorilor din Uniune. În plus, continuarea măsurilor are loc la același nivel ca înainte. În sfârșit, în declarația asociată audierii nu se menționează nicio societate care să se fi delocalizat efectiv. |
| --- | --- |

(147)

Trebuie remarcat că, potrivit constatărilor anchetei, impactul asupra rentabilității utilizatorilor incluși în eșantion a fost limitat și, prin urmare, nu poate fi considerat ca fiind factorul determinant pentru delocalizarea industriei utilizatorilor din Uniune. În plus, continuarea măsurilor are loc la același nivel ca înainte. În sfârșit, în declarația asociată audierii nu se menționează nicio societate care să se fi delocalizat efectiv.

| (148) | Un importator a făcut o afirmație cu privire la dificultățile economice legate de schimbarea furnizorilor de produs în cauză având în vedere perioada lungă necesară pentru faza de testare și riscul de a pierde clienți în cazul unei calități instabile și al livrărilor neregulate. |
| --- | --- |

(148)

Un importator a făcut o afirmație cu privire la dificultățile economice legate de schimbarea furnizorilor de produs în cauză având în vedere perioada lungă necesară pentru faza de testare și riscul de a pierde clienți în cazul unei calități instabile și al livrărilor neregulate.

| (149) | În această privință, trebuie remarcat faptul că s-a scurs o perioadă de aproape șase ani în cursul căreia măsurile au fost în vigoare, iar aceasta poate fi considerată o perioadă suficient de lungă pentru un importator să găsească furnizori alternativi, chiar și în condițiile testărilor de lungă durată. |
| --- | --- |

(149)

În această privință, trebuie remarcat faptul că s-a scurs o perioadă de aproape șase ani în cursul căreia măsurile au fost în vigoare, iar aceasta poate fi considerată o perioadă suficient de lungă pentru un importator să găsească furnizori alternativi, chiar și în condițiile testărilor de lungă durată.

4.   Concluzie privind interesul Uniunii

Concluzie privind interesul Uniunii

| (150) | Pe baza celor de mai sus, ancheta a concluzionat că impactul măsurilor asupra utilizatorilor și a importatorilor nu este semnificativ și, prin urmare, nu există motive evidente pentru încetarea măsurilor bazate pe interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(150)

Pe baza celor de mai sus, ancheta a concluzionat că impactul măsurilor asupra utilizatorilor și a importatorilor nu este semnificativ și, prin urmare, nu există motive evidente pentru încetarea măsurilor bazate pe interesul Uniunii.

G.   MĂSURI ANTIDUMPING

MĂSURI ANTIDUMPING

| (151) | Toate părțile au fost informate cu privire la principalele fapte și considerente pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a își prezenta observațiile în urma respectivei comunicări a informațiilor. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(151)

Toate părțile au fost informate cu privire la principalele fapte și considerente pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a își prezenta observațiile în urma respectivei comunicări a informațiilor. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător.

| (152) | Din cele prezentate rezultă că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de fire de mare rezistență din poliester originare din China, instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010, ar trebui menținute. |
| --- | --- |

(152)

Din cele prezentate rezultă că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de fire de mare rezistență din poliester originare din China, instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010, ar trebui menținute.

| (153) | Pentru a reduce la minimum riscul de eludare datorat diferenței mari existente în privința nivelurilor taxei, se consideră că este nevoie de măsuri speciale în acest caz pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale care se aplică societăților pentru care se introduce un nivel individual al taxei, includ: prezentarea către autoritățile vamale ale statului membru a unei facturi comerciale valabile, care să fie conformă cu cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o astfel de factură fac obiectul taxei antidumping reziduale care se aplică tuturor celorlalți producători. |
| --- | --- |

(153)

Pentru a reduce la minimum riscul de eludare datorat diferenței mari existente în privința nivelurilor taxei, se consideră că este nevoie de măsuri speciale în acest caz pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale care se aplică societăților pentru care se introduce un nivel individual al taxei, includ: prezentarea către autoritățile vamale ale statului membru a unei facturi comerciale valabile, care să fie conformă cu cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o astfel de factură fac obiectul taxei antidumping reziduale care se aplică tuturor celorlalți producători.

| (154) | O societate care își modifică ulterior denumirea entității poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (20). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia, o notificare privind schimbarea denumirii va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(154)

O societate care își modifică ulterior denumirea entității poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (20). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia, o notificare privind schimbarea denumirii va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

20

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (155) | Prezentul regulament este în conformitate cu avizul comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036, |
| --- | --- |

(155)

Prezentul regulament este în conformitate cu avizul comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se impune o taxă definitivă antidumping asupra importurilor de fire de mare rezistență din poliester (altele decât ața de cusut), necondiționate pentru vânzarea cu amănuntul, inclusiv monofilamente sub 67 decitex, originare din Republica Populară Chineză, încadrate la codul NC 5402 20 00.

(2)   Se stabilește după cum urmează nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de următoarele societăți:

| Societatea | Taxă (%) | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co. Ltd | 5,1 | A974 |
| Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd | 0 | A976 |
| Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co. Ltd | 5,5 | A975 |
| Societățile enumerate în anexă | 5,3 | A977 |
| Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd | 0 | A989 |
| Oriental Industies (Suzhou) Ltd | 9,8 | A990 |
| Toate celelalte societăți | 9,8 | A999 |

Societatea

Taxă (%)

Codul adițional TARIC

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co. Ltd

5,1

A974

Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd

0

A976

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co. Ltd

5,5

A975

Societățile enumerate în anexă

5,3

A977

Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd

0

A989

Oriental Industies (Suzhou) Ltd

9,8

A990

Toate celelalte societăți

9,8

A999

(3)   Aplicarea nivelului individual al taxei stabilit pentru societatea menționată la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant al entității care a emis factura în cauză, identificat prin numele și funcția sa, redactată după cum urmează: „Subsemnatul, certific faptul că [volumul] de fire de mare rezistență din poliester, vândute la export către Uniunea Europeană și făcând obiectul prezentei facturi, au fost fabricate de către (numele și adresa societății) (cod adițional TARIC) din Republica Populară Chineză. Declar că informațiile furnizate în această factură sunt complete și corecte.” În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.

(4)   În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 24 februarie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  
  JO L 315, 1.12.2010, p. 1.

2

(3)  
  JO C 77, 5.3.2015, p. 9.

3

(4)  
  JO C 397, 28.11.2015, p. 10.

4

(5)  În prezentul regulament, toate informațiile publice invocate au fost incluse în rapoarte sectoriale (rapoartele PCI Fibres privind cererea și oferta de fibre sintetice la nivel mondial pentru anii 2008 și 2013 – a se vedea considerentele 42, 47, 52 de mai jos, precum și rapoartele PCI Fibres privind fibrele tehnice din septembrie 2014 și ianuarie 2015 – a se vedea considerentul 58 de mai jos), publicate de firma de consultanță numită PCI Wood Mackenzie.

5

(6)  Republica Coreea împreună cu China și Taiwan reprezintă peste 90 % din totalul importurilor de FMR în cursul perioadei anchetei de reexaminare. India și Japonia, deși cu volume limitate ale importurilor, au fost luate în considerare, având în vedere volumele globale de producție și dimensiunea pieței lor interne.

6

(7)  Importurile, inclusiv din China, au reprezentat aproximativ 71 % din consumul total înregistrat în 2015 (sursa: Departamentul de Comerț al Statelor Unite și Comisia de Comerț Internațional a Statelor Unite).

7

(8)  A se vedea, de exemplu, JO L 343, 19.12.2008, considerentul 143.

8

(9)  A se vedea raportul organului de apel al OMC intitulat Mexico – Definitive Anti-Dumping Measures on Beef and Rice: Complaint with Respect to Rice („Mexic – Măsuri antidumping definitive privind carnea de vită și orezul: Plângere cu privire la orez”) (WT/DS295/AB/R), adoptat la 20 decembrie 2005, punctele 300-307.

9

Mexico – Definitive Anti-Dumping Measures on Beef and Rice: Complaint with Respect to Rice

(10)  A se vedea cererea de reexaminare, pagina 19 și rapoartele PCI Fibres privind cererea și oferta de fibre sintetice la nivel mondial pentru anii 2008 și 2013.

10

(11)  Rapoartele PCI Fibres privind cererea și oferta de fibre sintetice la nivel mondial pentru anii 2008 (paginile 393-410) și 2013 (paginile 379-408).

11

(12)  Estimarea reclamantului.

12

(13)  Cifrele se referă la anul calendaristic 2015, întrucât nu au fost disponibile cifre exacte stabilite pentru PAR.

13

(14)  Baza de date vamale a Chinei.

14

(15)  Piața UE disponibilă a fost calculată luând în considerare numai consumul din Uniune, care poate absorbi în continuare produsele chinezești. Într-adevăr, din consumul estimat în Uniune în cursul PAR de aproximativ 217 000 MT, un volum aproximativ de 98 000 MT era deja acoperit de produsele chinezești (din care, 39 741 MT nu intră sub incidența măsurilor și 57 464 MT intră sub incidența măsurilor). Prin urmare, consumul disponibil al Uniunii este calculat la aproximativ 119 000 MT.

15

(16)  Rapoartele PCI Fibres privind cererea și oferta de fibre sintetice la nivel mondial pentru anii 2008 (paginile 393-410) și 2013 (paginile 379-408).

16

(17)  PCI Fibres – Raport privind fibrele tehnice, ianuarie 2015, pagina 1.

17

(18)  PCI Fibres – Raport privind fibrele tehnice, ianuarie 2014, pagina 8.

18

(19)  A se vedea raportul organului de apel al OMC intitulat Mexico – Definitive Anti-Dumping Measures on Beef and Rice: Complaint with Respect to Rice („Mexic – Măsuri antidumping definitive privind carnea de vită și orezul: Plângere cu privire la orez”) (WT/DS295/AB/R), adoptat la 20 decembrie 2005.

19

Mexico – Definitive Anti-Dumping Measures on Beef and Rice: Complaint with Respect to Rice

(20)  
  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

20

---

ANEXĂ

Producători-exportatori chinezi cooperanți care nu au fost incluși în eșantion (Cod suplimentar TARIC A977):

| Denumirea societății | Orașul |
| --- | --- |
| Heilongjiang Longdi Co. Ltd | Harbin |
| Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd | Wujiang |
| Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co. Ltd | Jiaxing |
| Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co. Ltd | Shanghai |
| Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co. Ltd | Shaoxing |
| Sinopec Shanghai Petrochemical Co. Ltd | Shanghai |
| Wuxi Taiji Industry Co. Ltd | Wuxi |
| Zhejiang Kingsway High-Tech Fiber Co. Ltd | Haining City |

Denumirea societății

Orașul

Heilongjiang Longdi Co. Ltd

Harbin

Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd

Wujiang

Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co. Ltd

Jiaxing

Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co. Ltd

Shanghai

Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co. Ltd

Shaoxing

Sinopec Shanghai Petrochemical Co. Ltd

Shanghai

Wuxi Taiji Industry Co. Ltd

Wuxi

Zhejiang Kingsway High-Tech Fiber Co. Ltd

Haining City

---

| 25.2.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 49/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 49/30

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/326 AL COMISIEI

din 24 februarie 2017

de modificare pentru a 261-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu organizațiile ISIL (Da'esh) și Al-Qaida

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului din 27 mai 2002 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu organizațiile ISIL (Da'esh) și Al-Qaida (1), în special articolul 7 alineatul (1) litera (a) și articolul 7a alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 conține lista persoanelor, grupurilor și entităților cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice în temeiul regulamentului menționat anterior. |
| --- | --- |

(1)

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 conține lista persoanelor, grupurilor și entităților cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice în temeiul regulamentului menționat anterior.

| (2) | La 22 februarie 2017, Comitetul de sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a hotărât să adauge patru persoane fizice pe lista persoanelor, a grupurilor și a entităților cărora ar trebui să li se aplice înghețarea fondurilor și a resurselor economice. Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(2)

La 22 februarie 2017, Comitetul de sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a hotărât să adauge patru persoane fizice pe lista persoanelor, a grupurilor și a entităților cărora ar trebui să li se aplice înghețarea fondurilor și a resurselor economice. Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 ar trebui modificată în consecință.

| (3) | Pentru a se asigura eficacitatea măsurilor prevăzute în prezentul regulament, acesta ar trebui să intre în vigoare imediat, |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se asigura eficacitatea măsurilor prevăzute în prezentul regulament, acesta ar trebui să intre în vigoare imediat,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 24 februarie 2017.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Șeful interimar al Serviciului Instrumente de Politică Externă

---

(1)  
  JO L 139, 29.5.2002, p. 9.

1

---

ANEXĂ

La rubrica „Persoane fizice” din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 se adaugă următoarele mențiuni:

| (a) | „Bassam Ahmad Al-Hasri [alias: (a) Bassam Ahmad Husari (b) Abu Ahmad Akhlaq (c) Abu Ahmad al-Shami]. Data nașterii: (a) 1.1.1969 (b) aproximativ 1971. Locul nașterii: (a) Qalamun, provincia Damasc, Republica Arabă Siriană, (b) Ghutah, provincia Damasc, Republica Arabă Siriană, (c) Tadamon, Rif Dimashq, Republica Arabă Siriană. Cetățenia: (a) siriană, (b) palestiniană. Adresa: Republica Arabă Siriană (în sud din iulie 2016). Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 22.2.2017.” |
| --- | --- |

(a)

„Bassam Ahmad Al-Hasri [alias: (a) Bassam Ahmad Husari (b) Abu Ahmad Akhlaq (c) Abu Ahmad al-Shami]. Data nașterii: (a) 1.1.1969 (b) aproximativ 1971. Locul nașterii: (a) Qalamun, provincia Damasc, Republica Arabă Siriană, (b) Ghutah, provincia Damasc, Republica Arabă Siriană, (c) Tadamon, Rif Dimashq, Republica Arabă Siriană. Cetățenia: (a) siriană, (b) palestiniană. Adresa: Republica Arabă Siriană (în sud din iulie 2016). Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 22.2.2017.”

| (b) | „Iyad Nazmi Salih Khalil [alias: (a) Ayyad Nazmi Salih Khalil (b) Eyad Nazmi Saleh Khalil (c) Iyad al-Toubasi (d) Iyad al-Tubasi (e) Abu al-Darda' (f) Abu-Julaybib alUrduni (g) Abu-Julaybib]. Data nașterii: 1974. Locul nașterii: Republica Arabă Siriană. Cetățenia: iordaniană. Pașaport nr.: (a) Iordania 654781 (eliberat aproximativ în 2009) (b) Iordania 286062 (eliberat la 5.4.1999 la Zarqa, Iordania, expirat la 4.4.2004). Adresa: Republica Arabă Siriană (în zona de coastă din aprilie 2016). Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 22.2.2017.” |
| --- | --- |

(b)

„Iyad Nazmi Salih Khalil [alias: (a) Ayyad Nazmi Salih Khalil (b) Eyad Nazmi Saleh Khalil (c) Iyad al-Toubasi (d) Iyad al-Tubasi (e) Abu al-Darda' (f) Abu-Julaybib alUrduni (g) Abu-Julaybib]. Data nașterii: 1974. Locul nașterii: Republica Arabă Siriană. Cetățenia: iordaniană. Pașaport nr.: (a) Iordania 654781 (eliberat aproximativ în 2009) (b) Iordania 286062 (eliberat la 5.4.1999 la Zarqa, Iordania, expirat la 4.4.2004). Adresa: Republica Arabă Siriană (în zona de coastă din aprilie 2016). Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 22.2.2017.”

| (c) | „Ghalib Adbullah Al-Zaidi [alias: (a) Ghalib Abdallah al-Zaydi (b) Ghalib Abdallah Ali al-Zaydi (c) Ghalib al Zaydi]. Data nașterii: (a) 1975 (b) 1970. Locul nașterii: Regiunea Raqqah, Guvernoratul Marib, Yemen. Cetățenia: yemenită. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 22.2.2017.” |
| --- | --- |

(c)

„Ghalib Adbullah Al-Zaidi [alias: (a) Ghalib Abdallah al-Zaydi (b) Ghalib Abdallah Ali al-Zaydi (c) Ghalib al Zaydi]. Data nașterii: (a) 1975 (b) 1970. Locul nașterii: Regiunea Raqqah, Guvernoratul Marib, Yemen. Cetățenia: yemenită. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 22.2.2017.”

| (d) | „Nayif Salih Salim Al-Qaysi [alias: (a) Naif Saleh Salem al Qaisi (b) Nayif alGhaysi]. Data nașterii: 1983. Locul nașterii: Guvernoratul Al-Baydah, Yemen. Cetățenia: yemenită. Pașaport nr.: Yemen 04796738. Adresa: (a) Guvernoratul AlBaydah, Yemen; (b) Sana'a, Yemen (adresă anterioară). Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 22.2.2017.” |
| --- | --- |

(d)

„Nayif Salih Salim Al-Qaysi [alias: (a) Naif Saleh Salem al Qaisi (b) Nayif alGhaysi]. Data nașterii: 1983. Locul nașterii: Guvernoratul Al-Baydah, Yemen. Cetățenia: yemenită. Pașaport nr.: Yemen 04796738. Adresa: (a) Guvernoratul AlBaydah, Yemen; (b) Sana'a, Yemen (adresă anterioară). Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 22.2.2017.”

---

| 25.2.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 49/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 49/32

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/327 AL COMISIEI

din 24 februarie 2017

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 24 februarie 2017.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general

Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | EG | 232,7 |
| IL | 75,4 |
| MA | 97,0 |
| TR | 98,9 |
| ZZ | 126,0 |
| 0707 00 05 | MA | 79,2 |
| TR | 203,1 |
| ZZ | 141,2 |
| 0709 91 00 | EG | 113,1 |
| ZZ | 113,1 |
| 0709 93 10 | MA | 54,0 |
| TR | 166,7 |
| ZZ | 110,4 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 43,1 |
| IL | 76,8 |
| MA | 48,2 |
| TN | 56,4 |
| TR | 75,0 |
| ZA | 196,8 |
| ZZ | 82,7 |
| 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00 | EG | 100,8 |
| IL | 127,6 |
| JM | 95,8 |
| MA | 103,0 |
| TR | 87,7 |
| ZZ | 103,0 |
| 0805 22 00 | IL | 112,1 |
| MA | 95,4 |
| ZZ | 103,8 |
| 0805 50 10 | EG | 71,3 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 72,9 |
| 0808 30 90 | CL | 175,7 |
| CN | 112,2 |
| ZA | 125,1 |
| ZZ | 137,7 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

EG

232,7

IL

75,4

MA

97,0

TR

98,9

ZZ

126,0

0707 00 05

MA

79,2

TR

203,1

ZZ

141,2

0709 91 00

EG

113,1

ZZ

113,1

0709 93 10

MA

54,0

TR

166,7

ZZ

110,4

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

43,1

IL

76,8

MA

48,2

TN

56,4

TR

75,0

ZA

196,8

ZZ

82,7

0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

EG

100,8

IL

127,6

JM

95,8

MA

103,0

TR

87,7

ZZ

103,0

0805 22 00

IL

112,1

MA

95,4

ZZ

103,8

0805 50 10

EG

71,3

TR

74,4

ZZ

72,9

0808 30 90

CL

175,7

CN

112,2

ZA

125,1

ZZ

137,7

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 25.2.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 49/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 49/34

---

DECIZIA (UE) 2017/328 A CONSILIULUI

din 21 februarie 2017

de modificare a Deciziei 1999/70/CE privind auditorii externi ai băncilor centrale naționale în ceea ce privește auditorii externi ai Bank of Greece

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Protocolul nr. 4 privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 27.1,

având în vedere Recomandarea Băncii Centrale Europene din 22 decembrie 2016 către Consiliul Uniunii Europene privind auditorii externi ai Bank of Greece (BCE/2016/46) (1),

întrucât:

| (1) | Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale din statele membre a căror monedă este euro este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(1)

Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale din statele membre a căror monedă este euro este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

| (2) | Mandatul actualilor auditori externi ai Bank of Greece se va încheia după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2016. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2017. |
| --- | --- |

(2)

Mandatul actualilor auditori externi ai Bank of Greece se va încheia după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2016. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2017.

| (3) | Bank of Greece a selectat Deloitte Certified Public Accountants S.A. drept auditor extern pentru exercițiile financiare 2017-2021. |
| --- | --- |

(3)

Bank of Greece a selectat Deloitte Certified Public Accountants S.A. drept auditor extern pentru exercițiile financiare 2017-2021.

| (4) | Consiliul guvernatorilor BCE a recomandat desemnarea Deloitte Certified Public Accountants S.A. drept auditor extern al Bank of Greece pentru exercițiile financiare 2017-2021. |
| --- | --- |

(4)

Consiliul guvernatorilor BCE a recomandat desemnarea Deloitte Certified Public Accountants S.A. drept auditor extern al Bank of Greece pentru exercițiile financiare 2017-2021.

| (5) | Ca urmare a recomandării Consiliului guvernatorilor BCE, Decizia 1999/70/CE a Consiliului (2) ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(5)

Ca urmare a recomandării Consiliului guvernatorilor BCE, Decizia 1999/70/CE a Consiliului (2) ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

La articolul 1 din Decizia 1999/70/CE, alineatul (12) se înlocuiește cu următorul text:

„(12)   Se aprobă desemnarea Deloitte Certified Public Accountants S.A. în calitate de auditor extern al Bank of Greece pentru exercițiile financiare 2017-2021.”

Articolul 2

Prezenta decizie produce efecte de la data notificării acesteia.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează BCE.

Adoptată la Bruxelles, 21 februarie 2017.

Pentru Consiliu

Președintele

E. SCICLUNA

---

(1)  
  JO C 3, 6.1.2017, p. 1.

1

(2)  Decizia 1999/70/CE a Consiliului din 25 ianuarie 1999 privind auditorii externi ai băncilor centrale naționale (JO L 22, 29.1.1999, p. 69).

2

---

| 25.2.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 49/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 49/36

---

DECIZIA (UE) 2017/329 A COMISIEI

din 4 noiembrie 2016

privind măsura SA.39235 (2015/C) (ex 2015/NN) pusă în aplicare de Ungaria cu privire la impozitarea cifrei de afaceri din publicitate

[notificată cu numărul C(2016) 6929]

(Numai textul în limba maghiară este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în temeiul dispozițiilor menționate mai sus (1) și având în vedere aceste observații,

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

| (1) | În iulie 2014, Comisia a aflat că Ungaria a adoptat un act legislativ pe baza căruia este impozitată cifra de afaceri din activitățile de publicitate (denumită în continuare „taxa de publicitate”). Prin scrisoarea din 13 august 2014, Comisia a transmis o solicitare de informații autorităților maghiare, la care acestea au răspuns prin scrisoarea din 2 octombrie 2014. Prin scrisoarea din 1 decembrie 2014, autorităților maghiare le-a fost adresat un alt set de întrebări; acestea au transmis informații suplimentare ca răspuns la setul de întrebări sus-menționat prin scrisoarea din 16 decembrie 2014. |
| --- | --- |

(1)

În iulie 2014, Comisia a aflat că Ungaria a adoptat un act legislativ pe baza căruia este impozitată cifra de afaceri din activitățile de publicitate (denumită în continuare „taxa de publicitate”). Prin scrisoarea din 13 august 2014, Comisia a transmis o solicitare de informații autorităților maghiare, la care acestea au răspuns prin scrisoarea din 2 octombrie 2014. Prin scrisoarea din 1 decembrie 2014, autorităților maghiare le-a fost adresat un alt set de întrebări; acestea au transmis informații suplimentare ca răspuns la setul de întrebări sus-menționat prin scrisoarea din 16 decembrie 2014.

| (2) | Prin scrisoarea din 2 februarie 2015, Comisia a informat autoritățile maghiare că va lua în considerare emiterea unui ordin de suspendare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (2). Prin scrisoarea din 17 februarie 2015, autoritățile maghiare au prezentat observații cu privire la scrisoarea respectivă. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 2 februarie 2015, Comisia a informat autoritățile maghiare că va lua în considerare emiterea unui ordin de suspendare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (2). Prin scrisoarea din 17 februarie 2015, autoritățile maghiare au prezentat observații cu privire la scrisoarea respectivă.

2

| (3) | Prin decizia din 12 martie 2015, Comisia a înștiințat Ungaria cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”) și de a emite un ordin de suspendare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, în ceea ce privește măsura în cauză. |
| --- | --- |

(3)

Prin decizia din 12 martie 2015, Comisia a înștiințat Ungaria cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”) și de a emite un ordin de suspendare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, în ceea ce privește măsura în cauză.

| (4) | Decizia de inițiere a procedurii și ordinul de suspendare au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsura în cauză. |
| --- | --- |

(4)

Decizia de inițiere a procedurii și ordinul de suspendare au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsura în cauză.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

3

| (5) | Comisia a primit observații din partea a trei părți interesate și a transmis aceste observații autorităților maghiare, cărora li s-a oferit posibilitatea de a reacționa. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a primit observații din partea a trei părți interesate și a transmis aceste observații autorităților maghiare, cărora li s-a oferit posibilitatea de a reacționa.

| (6) | La 21 aprilie 2015, autoritățile maghiare au trimis Comisiei un proiect de propunere de modificare a taxei de publicitate. La 8 mai 2015, Comisia a solicitat informații din partea Ungariei cu privire la modificarea planificată. |
| --- | --- |

(6)

La 21 aprilie 2015, autoritățile maghiare au trimis Comisiei un proiect de propunere de modificare a taxei de publicitate. La 8 mai 2015, Comisia a solicitat informații din partea Ungariei cu privire la modificarea planificată.

| (7) | La 4 iunie 2015, Ungaria a modificat taxa de publicitate, fără a fi notificat în prealabil Comisia sau fără a fi obținut autorizarea din partea Comisiei în acest sens. La 5 iulie 2015, modificările au intrat în vigoare. |
| --- | --- |

(7)

La 4 iunie 2015, Ungaria a modificat taxa de publicitate, fără a fi notificat în prealabil Comisia sau fără a fi obținut autorizarea din partea Comisiei în acest sens. La 5 iulie 2015, modificările au intrat în vigoare.

| (8) | Prin scrisoarea din 6 iulie 2015, Ungaria a transmis observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii și la observațiile părților interesate, precum și clarificări privind modificarea taxei de publicitate. |
| --- | --- |

(8)

Prin scrisoarea din 6 iulie 2015, Ungaria a transmis observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii și la observațiile părților interesate, precum și clarificări privind modificarea taxei de publicitate.

2.   DESCRIEREA DETALIATĂ A TAXEI DE PUBLICITATE

DESCRIEREA DETALIATĂ A TAXEI DE PUBLICITATE

2.1.   DOMENIUL DE APLICARE AL TAXEI ȘI AL BAZEI DE IMPOZITARE

DOMENIUL DE APLICARE AL TAXEI ȘI AL BAZEI DE IMPOZITARE

| (9) | La 11 iunie 2014, Ungaria a adoptat Legea XXII din 2014 privind taxa de publicitate (denumită în continuare „legea”), modificată ulterior la 4 iulie și la 18 noiembrie 2014. Legea în cauză a introdus o nouă taxă specială pe cifra de afaceri obținută din publicarea de anunțuri publicitare în Ungaria și se aplică suplimentar față de impozitele existente aplicate întreprinderilor – în special impozitul pe venit. Potrivit Ungariei, scopul legii în cauză este de a promova principiul repartizării sarcinilor publice. |
| --- | --- |

(9)

La 11 iunie 2014, Ungaria a adoptat Legea XXII din 2014 privind taxa de publicitate (denumită în continuare „legea”), modificată ulterior la 4 iulie și la 18 noiembrie 2014. Legea în cauză a introdus o nouă taxă specială pe cifra de afaceri obținută din publicarea de anunțuri publicitare în Ungaria și se aplică suplimentar față de impozitele existente aplicate întreprinderilor – în special impozitul pe venit. Potrivit Ungariei, scopul legii în cauză este de a promova principiul repartizării sarcinilor publice.

| (10) | Taxa de publicitate se plătește pentru cifra de afaceri obținută din publicarea anunțurilor publicitare în spații mass-media specificate în temeiul legii în cauză (de exemplu, în cazul serviciilor mass-media, în materialele de presă, în mijloacele de publicitate de exterior, pe orice vehicul sau bunuri imobile, în materialele tipărite și pe internet). Taxa se aplică tuturor întreprinderilor din sectorul mass-media, persoanele impozabile fiind, în principiu, cele care publică anunțurile. Domeniul de aplicare teritorial al impozitului este Ungaria. |
| --- | --- |

(10)

Taxa de publicitate se plătește pentru cifra de afaceri obținută din publicarea anunțurilor publicitare în spații mass-media specificate în temeiul legii în cauză (de exemplu, în cazul serviciilor mass-media, în materialele de presă, în mijloacele de publicitate de exterior, pe orice vehicul sau bunuri imobile, în materialele tipărite și pe internet). Taxa se aplică tuturor întreprinderilor din sectorul mass-media, persoanele impozabile fiind, în principiu, cele care publică anunțurile. Domeniul de aplicare teritorial al impozitului este Ungaria.

| (11) | Baza de impozitare la care se aplică taxa este cifra de afaceri a celor care publică anunțuri de publicitate obținută din serviciile de publicitate furnizate de aceștia, fără deducerea costurilor. Baza de impozitare a întreprinderilor afiliate este consolidată. Prin urmare, rata de impozitare aplicabilă este determinată de cifra de afaceri din publicitate obținută de întregul grup în Ungaria. |
| --- | --- |

(11)

Baza de impozitare la care se aplică taxa este cifra de afaceri a celor care publică anunțuri de publicitate obținută din serviciile de publicitate furnizate de aceștia, fără deducerea costurilor. Baza de impozitare a întreprinderilor afiliate este consolidată. Prin urmare, rata de impozitare aplicabilă este determinată de cifra de afaceri din publicitate obținută de întregul grup în Ungaria.

| (12) | Există o bază de impozitare specială pentru publicitatea proprie, adică publicitatea privind propriile produse, bunuri, servicii, activități precum și,denumirea și aspectul celor care publică anunțuri de publicitate. În acest caz, baza de impozitare la care se aplică taxa sunt costurile suportate direct de către cei care publică anunțuri de publicitate în legătură cu publicarea anunțului publicitar. |
| --- | --- |

(12)

Există o bază de impozitare specială pentru publicitatea proprie, adică publicitatea privind propriile produse, bunuri, servicii, activități precum și,denumirea și aspectul celor care publică anunțuri de publicitate. În acest caz, baza de impozitare la care se aplică taxa sunt costurile suportate direct de către cei care publică anunțuri de publicitate în legătură cu publicarea anunțului publicitar.

2.2.   RATELE DE IMPOZITARE PROGRESIVĂ

RATELE DE IMPOZITARE PROGRESIVĂ

| (13) | Legea în cauză a prevăzut o structură progresivă a ratelor de impozitare cu rate care variază între 0 % și 1 % pentru întreprinderile cu o cifră de afaceri din publicitate mică sau medie, până la 50 % pentru întreprinderile cu o cifră de afaceri din publicitate ridicată, după cum urmează:






  — | pentru o cifră de afaceri mai mică de 0,5 miliarde HUF: 0 %; |
| --- | --- | --- |

(13)

Legea în cauză a prevăzut o structură progresivă a ratelor de impozitare cu rate care variază între 0 % și 1 % pentru întreprinderile cu o cifră de afaceri din publicitate mică sau medie, până la 50 % pentru întreprinderile cu o cifră de afaceri din publicitate ridicată, după cum urmează:

—

pentru o cifră de afaceri mai mică de 0,5 miliarde HUF: 0 %;

| — | pentru o cifră de afaceri între 0,5 miliarde HUF și 5 miliarde HUF: 1 %; |
| --- | --- |

—

pentru o cifră de afaceri între 0,5 miliarde HUF și 5 miliarde HUF: 1 %;

| — | pentru o cifră de afaceri între 5 miliarde HUF și 10 miliarde HUF: 10 %; |
| --- | --- |

—

pentru o cifră de afaceri între 5 miliarde HUF și 10 miliarde HUF: 10 %;

| — | pentru o cifră de afaceri între 10 miliarde HUF și 15 miliarde HUF: 20 %; |
| --- | --- |

—

pentru o cifră de afaceri între 10 miliarde HUF și 15 miliarde HUF: 20 %;

| — | pentru o cifră de afaceri între 15 miliarde HUF și 20 miliarde HUF: 30 %; |
| --- | --- |

—

pentru o cifră de afaceri între 15 miliarde HUF și 20 miliarde HUF: 30 %;

| — | pentru o cifră de afaceri de peste 20 miliarde HUF: 50 %. |
| --- | --- |

—

pentru o cifră de afaceri de peste 20 miliarde HUF: 50 %.

| (14) | Tranșa superioară a crescut de la 40 % la 50 %, începând cu 1 ianuarie 2015, prin Legea LXXIV din 2014 de modificare a anumitor impozite și a legislației conexe și prin Legea CXXII din 2010 privind Administrația Națională Fiscală și Vamală, prin care legea în cauză a fost modificată. |
| --- | --- |

(14)

Tranșa superioară a crescut de la 40 % la 50 %, începând cu 1 ianuarie 2015, prin Legea LXXIV din 2014 de modificare a anumitor impozite și a legislației conexe și prin Legea CXXII din 2010 privind Administrația Națională Fiscală și Vamală, prin care legea în cauză a fost modificată.

2.3.   DEDUCEREA PIERDERILOR REPORTATE DIN BAZA DE IMPOZITARE CORESPUNZĂTOARE ANULUI 2014

DEDUCEREA PIERDERILOR REPORTATE DIN BAZA DE IMPOZITARE CORESPUNZĂTOARE ANULUI 2014

| (15) | În conformitate cu legea în cauză, întreprinderile ar putea deduce din baza lor de impozitare corespunzătoare anului 2014, 50 % din pierderile reportate din anii anteriori în temeiul legislației privind impozitul pe profit și pe dividende al întreprinderilor sau impozitul pe veniturile persoanelor fizice. |
| --- | --- |

(15)

În conformitate cu legea în cauză, întreprinderile ar putea deduce din baza lor de impozitare corespunzătoare anului 2014, 50 % din pierderile reportate din anii anteriori în temeiul legislației privind impozitul pe profit și pe dividende al întreprinderilor sau impozitul pe veniturile persoanelor fizice.

| (16) | Modificarea din 4 iulie 2014 a legii în cauză limitează această deducere la întreprinderile care nu au înregistrat profit în 2013 (adică numai în cazul în care cuantumul profitului înainte de impozitare realizat în cadrul exercițiului financiar 2013 este zero sau negativ). Prin urmare, întreprinderile care au reportat pierderi din anii anteriori, dar au înregistrat profit în 2013, nu sunt eligibile pentru deducere. Potrivit Ungariei, scopul modificării este de a preveni fraudarea și eludarea obligațiilor fiscale. |
| --- | --- |

(16)

Modificarea din 4 iulie 2014 a legii în cauză limitează această deducere la întreprinderile care nu au înregistrat profit în 2013 (adică numai în cazul în care cuantumul profitului înainte de impozitare realizat în cadrul exercițiului financiar 2013 este zero sau negativ). Prin urmare, întreprinderile care au reportat pierderi din anii anteriori, dar au înregistrat profit în 2013, nu sunt eligibile pentru deducere. Potrivit Ungariei, scopul modificării este de a preveni fraudarea și eludarea obligațiilor fiscale.

| (17) | Posibilitatea de a deduce pierderile reportate se aplică numai pentru taxa datorată pentru anul 2014. Ea nu se aplică în cazul taxei datorate pentru anul 2015 sau pentru anii următori. |
| --- | --- |

(17)

Posibilitatea de a deduce pierderile reportate se aplică numai pentru taxa datorată pentru anul 2014. Ea nu se aplică în cazul taxei datorate pentru anul 2015 sau pentru anii următori.

2.4.   STABILIREA OBLIGAȚIEI FISCALE ȘI DECLARAȚIA

STABILIREA OBLIGAȚIEI FISCALE ȘI DECLARAȚIA

| (18) | Conform legii în cauză, contribuabilul își stabilește obligația fiscală prin autoevaluare și depune o declarație la autoritatea fiscală până cel târziu în ultima zi a celei de a cincea luni următoare anului fiscal. |
| --- | --- |

(18)

Conform legii în cauză, contribuabilul își stabilește obligația fiscală prin autoevaluare și depune o declarație la autoritatea fiscală până cel târziu în ultima zi a celei de a cincea luni următoare anului fiscal.

2.5.   PLATA TAXEI

PLATA TAXEI

| (19) | Legea în cauză prevede obligativitatea pentru contribuabili de a-și stabili și declara obligația fiscală și de a plăti taxa până în ultima zi a celei de a cincea luni următoare anului fiscal. |
| --- | --- |

(19)

Legea în cauză prevede obligativitatea pentru contribuabili de a-și stabili și declara obligația fiscală și de a plăti taxa până în ultima zi a celei de a cincea luni următoare anului fiscal.

| (20) | Pentru anul 2014, taxa era datorată proporțional de la data intrării în vigoare a legii în cauză la 18 iulie 2014 pe baza cifrei de afaceri din publicitate din 2014. Contribuabilul a trebuit să stabilească și să declare valoarea plății anticipate cu titlu de impozit pentru anul 2014 (pe baza cifrei de afaceri din publicitate din 2013) până la 20 august 2014 și să o plătească în două tranșe egale, până la 20 august 2014 și 20 noiembrie 2014. |
| --- | --- |

(20)

Pentru anul 2014, taxa era datorată proporțional de la data intrării în vigoare a legii în cauză la 18 iulie 2014 pe baza cifrei de afaceri din publicitate din 2014. Contribuabilul a trebuit să stabilească și să declare valoarea plății anticipate cu titlu de impozit pentru anul 2014 (pe baza cifrei de afaceri din publicitate din 2013) până la 20 august 2014 și să o plătească în două tranșe egale, până la 20 august 2014 și 20 noiembrie 2014.

| (21) | Conform datelor provizorii furnizate de autoritățile maghiare, începând cu 28 noiembrie 2014, a fost colectată o sumă totală de 2 640 100 000 HUF (aproximativ 8 500 000 EUR) reprezentând plăți anticipate cu titlu de impozit pentru anul 2014. Aproximativ 80 % din totalul veniturilor fiscale colectate din aceste plăți anticipate au fost plătite de către un grup de întreprinderi. |
| --- | --- |

(21)

Conform datelor provizorii furnizate de autoritățile maghiare, începând cu 28 noiembrie 2014, a fost colectată o sumă totală de 2 640 100 000 HUF (aproximativ 8 500 000 EUR) reprezentând plăți anticipate cu titlu de impozit pentru anul 2014. Aproximativ 80 % din totalul veniturilor fiscale colectate din aceste plăți anticipate au fost plătite de către un grup de întreprinderi.

2.6.   MODIFICĂRILE INTRODUSE PRIN LEGEA LXII DIN 2015 DIN 4 IUNIE 2015

MODIFICĂRILE INTRODUSE PRIN LEGEA LXII DIN 2015 DIN 4 IUNIE 2015

| (22) | Prin Legea LXII din 2015 din 4 iunie 2015, după adoptarea deciziei de inițiere a procedurii, Ungaria a modificat Legea privind taxa de publicitate înlocuind sistemul progresiv cu șase rate de impozitare cuprinse între 0 % și 50 % cu un sistem dual de impozitare după cum urmează:






  — | 0 % pentru o cifră de afaceri care nu depășește 100 milioane HUF; și |
| --- | --- | --- |

(22)

Prin Legea LXII din 2015 din 4 iunie 2015, după adoptarea deciziei de inițiere a procedurii, Ungaria a modificat Legea privind taxa de publicitate înlocuind sistemul progresiv cu șase rate de impozitare cuprinse între 0 % și 50 % cu un sistem dual de impozitare după cum urmează:

—

0 % pentru o cifră de afaceri care nu depășește 100 milioane HUF; și

| — | 5,3 % pentru o cifră de afaceri care depășește 100 milioane HUF. |
| --- | --- |

—

5,3 % pentru o cifră de afaceri care depășește 100 milioane HUF.

| (23) | Modificarea introduce o aplicare retroactivă opțională de la intrarea în vigoare a legii în cauză în 2014. Cu alte cuvinte, contribuabilii pot alege, pentru trecut, fie să li se aplice noul sistem dual de impozitare, fie să li se aplice în continuare vechiul sistem progresiv cu șase rate de impozitare. |
| --- | --- |

(23)

Modificarea introduce o aplicare retroactivă opțională de la intrarea în vigoare a legii în cauză în 2014. Cu alte cuvinte, contribuabilii pot alege, pentru trecut, fie să li se aplice noul sistem dual de impozitare, fie să li se aplice în continuare vechiul sistem progresiv cu șase rate de impozitare.

| (24) | Dispozițiile privind deducerea pierderilor reportate din baza de impozitare corespunzătoare anului 2014, limitată la întreprinderile care nu au înregistrat profit în 2013, rămân neschimbate. |
| --- | --- |

(24)

Dispozițiile privind deducerea pierderilor reportate din baza de impozitare corespunzătoare anului 2014, limitată la întreprinderile care nu au înregistrat profit în 2013, rămân neschimbate.

3.   PROCEDURA OFICIALĂ DE INVESTIGARE

PROCEDURA OFICIALĂ DE INVESTIGARE

3.1.   MOTIVE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

MOTIVE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

| (25) | Comisia a inițiat procedura oficială de investigare întrucât a considerat în această etapă că atât caracterul progresiv al ratelor de impozitare cât și dispozițiile privind deducerea pierderilor reportate din baza de impozitare în conformitate cu legea în cauză au constituit ajutor de stat. |
| --- | --- |

(25)

Comisia a inițiat procedura oficială de investigare întrucât a considerat în această etapă că atât caracterul progresiv al ratelor de impozitare cât și dispozițiile privind deducerea pierderilor reportate din baza de impozitare în conformitate cu legea în cauză au constituit ajutor de stat.

| (26) | Comisia a considerat că ratele de impozitare progresivă stabilesc o distincție între întreprinderile cu venituri ridicate din publicitate (prin urmare, întreprinderile mai mari) și întreprinderile cu venituri scăzute din publicitate (prin urmare, întreprinderile mai mici) și le acordă acestora din urmă un avantaj selectiv bazat pe dimensiune. Comisia a avut îndoieli că această capacitate de plată, care a fost menționată de Ungaria, ar putea servi ca un principiu director pentru impozitele pe cifra de afaceri. Prin urmare, Comisia a considerat, cu titlu preliminar, că, având în vedere că toate celelalte criterii care justifică această apreciere par să fie îndeplinite, caracterul progresiv al ratei taxei de publicitate a constituit ajutor de stat. |
| --- | --- |

(26)

Comisia a considerat că ratele de impozitare progresivă stabilesc o distincție între întreprinderile cu venituri ridicate din publicitate (prin urmare, întreprinderile mai mari) și întreprinderile cu venituri scăzute din publicitate (prin urmare, întreprinderile mai mici) și le acordă acestora din urmă un avantaj selectiv bazat pe dimensiune. Comisia a avut îndoieli că această capacitate de plată, care a fost menționată de Ungaria, ar putea servi ca un principiu director pentru impozitele pe cifra de afaceri. Prin urmare, Comisia a considerat, cu titlu preliminar, că, având în vedere că toate celelalte criterii care justifică această apreciere par să fie îndeplinite, caracterul progresiv al ratei taxei de publicitate a constituit ajutor de stat.

| (27) | Comisia a considerat, de asemenea, că dispozițiile legii în cauză care permit deducerea pierderilor din trecut reportate în temeiul legislației privind impozitul pe profitul întreprinderilor și pe dividende sau în temeiul legislației privind impozitul pe veniturile persoanelor fizice, din taxa datorată și, în special, limitarea la întreprinderile care nu au înregistrat profit în 2013, introduc o diferențiere între întreprinderi care, în contextul impozitului pe cifra de afaceri, se află într-o situație comparabilă. Aceasta a considerat că dispozițiile par să acorde un avantaj selectiv întreprinderilor care nu au înregistrat profit în 2013 comparativ cu întreprinderile care nu au înregistrat profit în anii anteriori sau nu au înregistrat pierderi deloc. Comisia a considerat că tratamentul diferențiat nu se justifică prin natura și logica regimului fiscal, în special având în vedere faptul că Ungaria a susținut că taxa de publicitate se bazează pe ideea că simplul fapt că se încasează venituri din publicitate justifică impozitarea. Prin urmare, Comisia a considerat că dispozițiile respective constituie ajutor de stat, având în vedere că toate celelalte criterii care justifică această evaluare par să fie îndeplinite. |
| --- | --- |

(27)

Comisia a considerat, de asemenea, că dispozițiile legii în cauză care permit deducerea pierderilor din trecut reportate în temeiul legislației privind impozitul pe profitul întreprinderilor și pe dividende sau în temeiul legislației privind impozitul pe veniturile persoanelor fizice, din taxa datorată și, în special, limitarea la întreprinderile care nu au înregistrat profit în 2013, introduc o diferențiere între întreprinderi care, în contextul impozitului pe cifra de afaceri, se află într-o situație comparabilă. Aceasta a considerat că dispozițiile par să acorde un avantaj selectiv întreprinderilor care nu au înregistrat profit în 2013 comparativ cu întreprinderile care nu au înregistrat profit în anii anteriori sau nu au înregistrat pierderi deloc. Comisia a considerat că tratamentul diferențiat nu se justifică prin natura și logica regimului fiscal, în special având în vedere faptul că Ungaria a susținut că taxa de publicitate se bazează pe ideea că simplul fapt că se încasează venituri din publicitate justifică impozitarea. Prin urmare, Comisia a considerat că dispozițiile respective constituie ajutor de stat, având în vedere că toate celelalte criterii care justifică această evaluare par să fie îndeplinite.

| (28) | Măsurile nu au părut compatibile cu piața internă. |
| --- | --- |

(28)

Măsurile nu au părut compatibile cu piața internă.

3.2.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (29) | Comisia a primit observații din partea a trei părți interesate. |
| --- | --- |

(29)

Comisia a primit observații din partea a trei părți interesate.

| (30) | Asociația Maghiară pentru Publicitate a descris situația industriei de publicitate din Ungaria și și-a exprimat îngrijorarea cu privire la taxa de publicitate ca atare. Ea consideră că această taxă reprezintă o sarcină suplimentară asupra unui sector deja afectat de scăderea veniturilor. Aceasta subliniază că orice taxă de publicitate aplicată micilor întreprinderi din sectorul mass-media poate determina ieșirea acestor întreprinderi de pe piață din cauza marjelor de profit reduse. |
| --- | --- |

(30)

Asociația Maghiară pentru Publicitate a descris situația industriei de publicitate din Ungaria și și-a exprimat îngrijorarea cu privire la taxa de publicitate ca atare. Ea consideră că această taxă reprezintă o sarcină suplimentară asupra unui sector deja afectat de scăderea veniturilor. Aceasta subliniază că orice taxă de publicitate aplicată micilor întreprinderi din sectorul mass-media poate determina ieșirea acestor întreprinderi de pe piață din cauza marjelor de profit reduse.

Asociația Maghiară pentru Publicitate

| (31) | TV2, un operator de televiziune privat ungar, a prezentat observații doar cu privire la deducerea pierderilor din trecut reportate în scopul impozitului pe profit și pe veniturile persoanelor fizice. TV2 consideră că dispoziția privind compensarea pierderilor din trecut nu este selectivă, deoarece un stat membru are libertatea de a concepe un impozit bazat pe cifra de afaceri, luând în același timp în considerare elementele unui impozit pe baza capacității de plată. În cazul în care Comisia ar găsi un element de selectivitate în normele privind deducerea pierderilor din trecut, acest element ar putea fi doar limitarea în continuare a societăților care nu au înregistrat profit în anul 2013, dar nu și regula generală care permite deducerea pierderilor din trecut. |
| --- | --- |

(31)

TV2, un operator de televiziune privat ungar, a prezentat observații doar cu privire la deducerea pierderilor din trecut reportate în scopul impozitului pe profit și pe veniturile persoanelor fizice. TV2 consideră că dispoziția privind compensarea pierderilor din trecut nu este selectivă, deoarece un stat membru are libertatea de a concepe un impozit bazat pe cifra de afaceri, luând în același timp în considerare elementele unui impozit pe baza capacității de plată. În cazul în care Comisia ar găsi un element de selectivitate în normele privind deducerea pierderilor din trecut, acest element ar putea fi doar limitarea în continuare a societăților care nu au înregistrat profit în anul 2013, dar nu și regula generală care permite deducerea pierderilor din trecut.

TV2

| (32) | RTL este de acord cu evaluarea efectuată de Comisie în decizia de inițiere a procedurii. Aceasta a afirmat că există două elemente de selectivitate suplimentare create de taxa de publicitate: (i) taxa ar fi în beneficiul radiodifuzorilor publici în raport cu radiodifuzorii comerciali, deoarece se presupune că primii sunt finanțați, în principal, de către stat și, prin urmare, sunt mai puțin afectați de taxă; (ii) taxa ar fi în beneficiul radiodifuzorilor ungari în raport cu cei internaționali, deoarece se presupune că radiodifuzorii maghiari au, de regulă,venituri din publicitate mai reduse decât marii actori internaționali. |
| --- | --- |

(32)

RTL este de acord cu evaluarea efectuată de Comisie în decizia de inițiere a procedurii. Aceasta a afirmat că există două elemente de selectivitate suplimentare create de taxa de publicitate: (i) taxa ar fi în beneficiul radiodifuzorilor publici în raport cu radiodifuzorii comerciali, deoarece se presupune că primii sunt finanțați, în principal, de către stat și, prin urmare, sunt mai puțin afectați de taxă; (ii) taxa ar fi în beneficiul radiodifuzorilor ungari în raport cu cei internaționali, deoarece se presupune că radiodifuzorii maghiari au, de regulă,venituri din publicitate mai reduse decât marii actori internaționali.

RTL

3.3.   POZIȚIA AUTORITĂȚILOR MAGHIARE

POZIȚIA AUTORITĂȚILOR MAGHIARE

| (33) | Autoritățile maghiare contestă faptul că măsurile ar constitui ajutor de stat. În esență, acestea susțin că nu doar profitabilitatea unei întreprinderi, ci și cota sa de piață și, prin urmare, cifra sa de afaceri reflectă capacitatea de plată. Ungaria susține că ratele de impozitare progresivă pentru un impozit pe cifra de afaceri se justifică prin capacitatea de plată și că stabilirea tranșelor exacte ale ratelor intră în sfera de competență națională. Ungaria consideră că măsura tranzitorie pentru întreprinderile care nu au fost profitabile în 2013 este justificată deoarece, în cazul acestor întreprinderi, sarcina fiscală ar fi prea ridicată, fără această măsură. |
| --- | --- |

(33)

Autoritățile maghiare contestă faptul că măsurile ar constitui ajutor de stat. În esență, acestea susțin că nu doar profitabilitatea unei întreprinderi, ci și cota sa de piață și, prin urmare, cifra sa de afaceri reflectă capacitatea de plată. Ungaria susține că ratele de impozitare progresivă pentru un impozit pe cifra de afaceri se justifică prin capacitatea de plată și că stabilirea tranșelor exacte ale ratelor intră în sfera de competență națională. Ungaria consideră că măsura tranzitorie pentru întreprinderile care nu au fost profitabile în 2013 este justificată deoarece, în cazul acestor întreprinderi, sarcina fiscală ar fi prea ridicată, fără această măsură.

| (34) | Ungaria contestă caracterul selectiv al acestui sistem de impozitare, susținând, în special, că nu există nicio derogare de la sistemul de referință, deoarece sistemul de referință în cazul impozitelor progresive este o combinație între baza de impozitare și ratele de impozitare corespunzătoare. Prin urmare, întreprinderilor aflate în aceeași situație de drept și de fapt (care au aceeași bază de impozitare) li se aplică același nivel de impozitare. |
| --- | --- |

(34)

Ungaria contestă caracterul selectiv al acestui sistem de impozitare, susținând, în special, că nu există nicio derogare de la sistemul de referință, deoarece sistemul de referință în cazul impozitelor progresive este o combinație între baza de impozitare și ratele de impozitare corespunzătoare. Prin urmare, întreprinderilor aflate în aceeași situație de drept și de fapt (care au aceeași bază de impozitare) li se aplică același nivel de impozitare.

3.4.   OBSERVAȚIILE UNGARIEI CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

OBSERVAȚIILE UNGARIEI CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (35) | Ungaria a declarat că Asociația Maghiară de Publicitate descrie corect modul de funcționare a pieței de publicitate din Ungaria și, în special, concluzionează că întreprinderile mai mici și cele nou-intrate pe piață sunt într-o situație mai dificilă decât întreprinderile mai mari, cu o cifră de afaceri mai ridicată. Prin urmare, poziția actorilor de talie mai mică pe piața de publicitate nu este comparabilă cu cea a editorilor mai mari care au o capacitate mai bună de plată și care ar trebui să suporte o sarcină fiscală mai ridicată, stabilită în mod progresiv. |
| --- | --- |

(35)

Ungaria a declarat că Asociația Maghiară de Publicitate descrie corect modul de funcționare a pieței de publicitate din Ungaria și, în special, concluzionează că întreprinderile mai mici și cele nou-intrate pe piață sunt într-o situație mai dificilă decât întreprinderile mai mari, cu o cifră de afaceri mai ridicată. Prin urmare, poziția actorilor de talie mai mică pe piața de publicitate nu este comparabilă cu cea a editorilor mai mari care au o capacitate mai bună de plată și care ar trebui să suporte o sarcină fiscală mai ridicată, stabilită în mod progresiv.

| (36) | Ungaria este de acord cu observațiile TV2 și subliniază că, din Hotărârea Curții de Justiție în cauza Gibraltar, rezultă că profitabilitatea privită ca un criteriu de impozitare este o măsură fiscală cu caracter general, deoarece rezultă dintr-un fapt aleatoriu. |
| --- | --- |

(36)

Ungaria este de acord cu observațiile TV2 și subliniază că, din Hotărârea Curții de Justiție în cauza Gibraltar, rezultă că profitabilitatea privită ca un criteriu de impozitare este o măsură fiscală cu caracter general, deoarece rezultă dintr-un fapt aleatoriu.

| (37) | Ungaria nu este de acord cu argumentele RTL din motivele explicate deja în comunicările sale anterioare. În continuare, Ungaria explică faptul că legea în cauză tratează radiodifuzorii publici și comerciali în mod egal și orice publicare de anunțuri publicitare în schimbul unei remunerații este supusă aceleiași obligații fiscale. |
| --- | --- |

(37)

Ungaria nu este de acord cu argumentele RTL din motivele explicate deja în comunicările sale anterioare. În continuare, Ungaria explică faptul că legea în cauză tratează radiodifuzorii publici și comerciali în mod egal și orice publicare de anunțuri publicitare în schimbul unei remunerații este supusă aceleiași obligații fiscale.

4.   EVALUAREA AJUTORULUI

EVALUAREA AJUTORULUI

4.1.   PREZENȚA AJUTORULUI DE STAT ÎN SENSUL ARTICOLULUI 107 ALINEATUL (1) TFUE

PREZENȚA AJUTORULUI DE STAT ÎN SENSUL ARTICOLULUI 107 ALINEATUL (1) TFUE

| (38) | În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, „cu excepția derogărilor prevăzute de tratate, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. |
| --- | --- |

(38)

În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, „cu excepția derogărilor prevăzute de tratate, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.

| (39) | Prin urmare, pentru ca o măsură să fie considerată drept ajutor de stat în sensul acestei dispoziții trebuie să îndeplinească cumulativ următoarele condiții: (i) măsura trebuie să fie imputabilă statului și finanțată prin intermediul resurselor de stat; (ii) măsura trebuie să confere un avantaj beneficiarului; (iii) acest avantaj trebuie să fie selectiv; și (iv) măsura trebuie să denatureze sau să constituie o amenințare de denaturare a concurenței și să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(39)

Prin urmare, pentru ca o măsură să fie considerată drept ajutor de stat în sensul acestei dispoziții trebuie să îndeplinească cumulativ următoarele condiții: (i) măsura trebuie să fie imputabilă statului și finanțată prin intermediul resurselor de stat; (ii) măsura trebuie să confere un avantaj beneficiarului; (iii) acest avantaj trebuie să fie selectiv; și (iv) măsura trebuie să denatureze sau să constituie o amenințare de denaturare a concurenței și să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre.

4.1.1.   RESURSE DE STAT ȘI IMPUTABILITATEA STATULUI

| (40) | Pentru a constitui ajutor de stat, o măsură trebuie să fie imputabilă unui stat membru și finanțată din resurse de stat. |
| --- | --- |

(40)

Pentru a constitui ajutor de stat, o măsură trebuie să fie imputabilă unui stat membru și finanțată din resurse de stat.

| (41) | Dat fiind faptul că măsurile contestate au la bază o lege promulgată de Parlamentul Ungariei, acestea sunt în mod evident imputabile statului ungar. |
| --- | --- |

(41)

Dat fiind faptul că măsurile contestate au la bază o lege promulgată de Parlamentul Ungariei, acestea sunt în mod evident imputabile statului ungar.

| (42) | În ceea ce privește finanțarea măsurii prin intermediul resurselor de stat, în cazul în care rezultatul unei măsuri este renunțarea de către stat la venituri pe care, altfel, în condiții normale, ar trebui să le încaseze de la o întreprindere, această condiție este, de asemenea, îndeplinită (4). În cazul de față, Ungaria renunță la resurse pe care ar trebui să le colecteze de la întreprinderi cu un nivel mai scăzut al cifrei de afaceri relevante (prin urmare, întreprinderi mai mici), în cazul în care acestea ar fi fost supuse aceluiași nivel de impozitare ca și întreprinderile cu o cifră de afaceri mai ridicată (prin urmare, întreprinderile mai mari). |
| --- | --- |

(42)

În ceea ce privește finanțarea măsurii prin intermediul resurselor de stat, în cazul în care rezultatul unei măsuri este renunțarea de către stat la venituri pe care, altfel, în condiții normale, ar trebui să le încaseze de la o întreprindere, această condiție este, de asemenea, îndeplinită (4). În cazul de față, Ungaria renunță la resurse pe care ar trebui să le colecteze de la întreprinderi cu un nivel mai scăzut al cifrei de afaceri relevante (prin urmare, întreprinderi mai mici), în cazul în care acestea ar fi fost supuse aceluiași nivel de impozitare ca și întreprinderile cu o cifră de afaceri mai ridicată (prin urmare, întreprinderile mai mari).

4

4.1.2.   AVANTAJUL

| (43) | Conform jurisprudenței instanțelor Uniunii, noțiunea de ajutor include nu numai beneficiile clare, ci și măsurile care, sub diverse forme, reduc taxele incluse în mod normal în bugetul unei întreprinderi (5). Avantajul poate fi acordat prin diferite tipuri de reducere a sarcinii fiscale a întreprinderii și, în special, printr-o reducere a ratei de impozitare aplicabile, a bazei de impozitare sau a cuantumului impozitului datorat (6). Cu toate că o reducere de impozit nu implică un transfer pozitiv de resurse de la stat, aceasta creează un avantaj în virtutea faptului că pune întreprinderile cărora li se aplică într-o situație financiară mai favorabilă și conduce la o pierdere de venituri pentru stat (7). |
| --- | --- |

(43)

Conform jurisprudenței instanțelor Uniunii, noțiunea de ajutor include nu numai beneficiile clare, ci și măsurile care, sub diverse forme, reduc taxele incluse în mod normal în bugetul unei întreprinderi (5). Avantajul poate fi acordat prin diferite tipuri de reducere a sarcinii fiscale a întreprinderii și, în special, printr-o reducere a ratei de impozitare aplicabile, a bazei de impozitare sau a cuantumului impozitului datorat (6). Cu toate că o reducere de impozit nu implică un transfer pozitiv de resurse de la stat, aceasta creează un avantaj în virtutea faptului că pune întreprinderile cărora li se aplică într-o situație financiară mai favorabilă și conduce la o pierdere de venituri pentru stat (7).

5

6

7

| (44) | Legea în cauză stabilește rate progresive de impozitare care se aplică cifrei de afaceri anuale obținute din publicarea de anunțuri publicitare în Ungaria în funcție de intervalele în care se situează cifra de afaceri a unei întreprinderi. Caracterul progresiv al acestor rate de impozitare are ca efect faptul că procentul taxei încasate în raport cu cifra de afaceri a unei întreprinderi crește progresiv în funcție de intervalele în care se încadrează cifra de afaceri a întreprinderii respective. Acest lucru are ca rezultat faptul că întreprinderile cu o cifră de afaceri scăzută (întreprinderile mai mici) sunt supuse unei taxe cu o rată medie semnificativ mai mică decât întreprinderile cu o cifră de afaceri mare (întreprinderile mai mari). Întrucât sunt supuse acestei rate medii de impozitare substanțial mai scăzute, întreprinderile cu cifră de afaceri mică trebuie să suporte costuri reduse în comparație cu întreprinderile cu o cifră de afaceri mare și, prin urmare, acest lucru constituie un avantaj în favoarea întreprinderilor mai mici față de întreprinderile mai mari în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(44)

Legea în cauză stabilește rate progresive de impozitare care se aplică cifrei de afaceri anuale obținute din publicarea de anunțuri publicitare în Ungaria în funcție de intervalele în care se situează cifra de afaceri a unei întreprinderi. Caracterul progresiv al acestor rate de impozitare are ca efect faptul că procentul taxei încasate în raport cu cifra de afaceri a unei întreprinderi crește progresiv în funcție de intervalele în care se încadrează cifra de afaceri a întreprinderii respective. Acest lucru are ca rezultat faptul că întreprinderile cu o cifră de afaceri scăzută (întreprinderile mai mici) sunt supuse unei taxe cu o rată medie semnificativ mai mică decât întreprinderile cu o cifră de afaceri mare (întreprinderile mai mari). Întrucât sunt supuse acestei rate medii de impozitare substanțial mai scăzute, întreprinderile cu cifră de afaceri mică trebuie să suporte costuri reduse în comparație cu întreprinderile cu o cifră de afaceri mare și, prin urmare, acest lucru constituie un avantaj în favoarea întreprinderilor mai mici față de întreprinderile mai mari în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

| (45) | De asemenea, posibilitatea de a deduce pierderile reportate în scopul perceperii impozitului pe profit sau pe venitul persoanelor fizice, în temeiul legii în cauză, constituie un avantaj pentru acele întreprinderi care nu au înregistrat profit în 2013, deoarece reduce baza lor de impozitare și, astfel, sarcina lor fiscală în comparație cu alte întreprinderi care nu pot beneficia de această deducere. |
| --- | --- |

(45)

De asemenea, posibilitatea de a deduce pierderile reportate în scopul perceperii impozitului pe profit sau pe venitul persoanelor fizice, în temeiul legii în cauză, constituie un avantaj pentru acele întreprinderi care nu au înregistrat profit în 2013, deoarece reduce baza lor de impozitare și, astfel, sarcina lor fiscală în comparație cu alte întreprinderi care nu pot beneficia de această deducere.

4.1.3.   SELECTIVITATE

| (46) | O măsură este selectivă atunci când favorizează anumite întreprinderi sau producerea anumitor bunuri în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Pentru schemele fiscale, Curtea de Justiție a stabilit că selectivitatea măsurii ar trebui, în principiu, să fie evaluată prin intermediul unei analize în trei etape (8). În primul rând, este identificat un regim fiscal comun sau normal, aplicabil în statul membru: „sistemul de referință”. În al doilea rând, trebuie să se stabilească dacă o anumită măsură constituie o derogare de la sistemul respectiv în măsura în care face distincție între operatorii economici care, prin prisma obiectivelor inerente sistemului, se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă. În cazul în care măsura în cauză nu constituie o derogare de la sistemul de referință, ea nu este selectivă. Dacă măsura reprezintă o derogare (și, prin urmare, este selectivă la prima vedere), trebuie să se stabilească, în cadrul celei de a treia etapă a analizei, dacă măsura de derogare este justificată prin natura sau prin schema generală a sistemului fiscal de referință (9). În cazul în care o măsură selectivă la prima vedere se justifică prin natura sau prin schema generală a sistemului, aceasta nu va fi considerată selectivă și, prin urmare, nu intră în domeniul de aplicare al articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(46)

O măsură este selectivă atunci când favorizează anumite întreprinderi sau producerea anumitor bunuri în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Pentru schemele fiscale, Curtea de Justiție a stabilit că selectivitatea măsurii ar trebui, în principiu, să fie evaluată prin intermediul unei analize în trei etape (8). În primul rând, este identificat un regim fiscal comun sau normal, aplicabil în statul membru: „sistemul de referință”. În al doilea rând, trebuie să se stabilească dacă o anumită măsură constituie o derogare de la sistemul respectiv în măsura în care face distincție între operatorii economici care, prin prisma obiectivelor inerente sistemului, se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă. În cazul în care măsura în cauză nu constituie o derogare de la sistemul de referință, ea nu este selectivă. Dacă măsura reprezintă o derogare (și, prin urmare, este selectivă la prima vedere), trebuie să se stabilească, în cadrul celei de a treia etapă a analizei, dacă măsura de derogare este justificată prin natura sau prin schema generală a sistemului fiscal de referință (9). În cazul în care o măsură selectivă la prima vedere se justifică prin natura sau prin schema generală a sistemului, aceasta nu va fi considerată selectivă și, prin urmare, nu intră în domeniul de aplicare al articolului 107 alineatul (1) din tratat.

8

9

4.1.3.1.   
  Sistemul de referință

Sistemul de referință

| (47) | Sistemul de referință reprezintă cadrul în raport cu care este evaluat caracterul selectiv al unei măsuri. |
| --- | --- |

(47)

Sistemul de referință reprezintă cadrul în raport cu care este evaluat caracterul selectiv al unei măsuri.

| (48) | În speță, sistemul de referință este aplicarea unei taxe speciale de publicitate asupra cifrei de afaceri obținute din prestarea de servicii de publicitate, și anume întreaga remunerație primită de către cei care publică anunțuri publicitare, fără deducere de costuri. Comisia nu consideră că structura progresivă a ratei taxei de publicitate poate să facă parte din sistemul de referință respectiv. |
| --- | --- |

(48)

În speță, sistemul de referință este aplicarea unei taxe speciale de publicitate asupra cifrei de afaceri obținute din prestarea de servicii de publicitate, și anume întreaga remunerație primită de către cei care publică anunțuri publicitare, fără deducere de costuri. Comisia nu consideră că structura progresivă a ratei taxei de publicitate poate să facă parte din sistemul de referință respectiv.

| (49) | Astfel cum a specificat Curtea de Justiție (10), nu este întotdeauna suficient ca analiza de selectivitate să se limiteze la stabilirea faptului că o măsură reprezintă o derogare de la sistemul de referință, astfel cum este definit de statul membru. Este, de asemenea, necesar să se evalueze dacă limitele sistemului respectiv au fost concepute de către statul membru în mod coerent sau, dimpotrivă, într-un mod clar arbitrar sau părtinitor, pentru a favoriza anumite întreprinderi în raport cu altele. În caz contrar, în loc să se stabilească norme generale aplicabile tuturor întreprinderilor, de la care se face o derogare pentru anumite întreprinderi, statul membru ar putea obține același rezultat, eludând normele privind ajutorul de stat, prin ajustarea și combinarea regulilor sale astfel încât însăși aplicarea acestora să conducă la o sarcină fiscală diferită pentru întreprinderi diferite (11). Este deosebit de important să se reamintească, în acest sens, că în mod constant Curtea de Justiție a susținut că articolul 107 alineatul (1) din tratat nu face distincție între măsurile de intervenție a statului în ceea ce privește cauzele sau obiectivele acestora, ci le definește în funcție de efectele lor și, așadar, independent de tehnicile utilizate (12). |
| --- | --- |

(49)

Astfel cum a specificat Curtea de Justiție (10), nu este întotdeauna suficient ca analiza de selectivitate să se limiteze la stabilirea faptului că o măsură reprezintă o derogare de la sistemul de referință, astfel cum este definit de statul membru. Este, de asemenea, necesar să se evalueze dacă limitele sistemului respectiv au fost concepute de către statul membru în mod coerent sau, dimpotrivă, într-un mod clar arbitrar sau părtinitor, pentru a favoriza anumite întreprinderi în raport cu altele. În caz contrar, în loc să se stabilească norme generale aplicabile tuturor întreprinderilor, de la care se face o derogare pentru anumite întreprinderi, statul membru ar putea obține același rezultat, eludând normele privind ajutorul de stat, prin ajustarea și combinarea regulilor sale astfel încât însăși aplicarea acestora să conducă la o sarcină fiscală diferită pentru întreprinderi diferite (11). Este deosebit de important să se reamintească, în acest sens, că în mod constant Curtea de Justiție a susținut că articolul 107 alineatul (1) din tratat nu face distincție între măsurile de intervenție a statului în ceea ce privește cauzele sau obiectivele acestora, ci le definește în funcție de efectele lor și, așadar, independent de tehnicile utilizate (12).

10

11

12

| (50) | Structura de impozitare progresivă introdusă de legea în cauză pare concepută în mod intenționat de Ungaria pentru a favoriza anumite întreprinderi în detrimentul altora. În conformitate cu structura de impozitare progresivă introdusă în temeiul legii în cauză, întreprinderile care publică anunțurile publicitare sunt supuse unor rate de impozitare diferite care cresc progresiv de la 0 % la 50 %, în funcție de intervalele în care se înscrie cifra lor de afaceri. Prin urmare, o altă rată medie de impozitare se aplică întreprinderilor supuse taxei de publicitate, în funcție de nivelul cifrei de afaceri a acestora. |
| --- | --- |

(50)

Structura de impozitare progresivă introdusă de legea în cauză pare concepută în mod intenționat de Ungaria pentru a favoriza anumite întreprinderi în detrimentul altora. În conformitate cu structura de impozitare progresivă introdusă în temeiul legii în cauză, întreprinderile care publică anunțurile publicitare sunt supuse unor rate de impozitare diferite care cresc progresiv de la 0 % la 50 %, în funcție de intervalele în care se înscrie cifra lor de afaceri. Prin urmare, o altă rată medie de impozitare se aplică întreprinderilor supuse taxei de publicitate, în funcție de nivelul cifrei de afaceri a acestora.

| (51) | Structura progresivă introdusă de lege are, deci, ca efect faptul că întreprinderile fac obiectul unor niveluri diferite de impozitare (exprimate ca procent din cifra de afaceri anuală globală din publicitate), în funcție de dimensiunea lor, întrucât valoarea cifrei de afaceri din publicitate realizată de o întreprindere se corelează într-o oarecare măsură cu mărimea acestei întreprinderi. |
| --- | --- |

(51)

Structura progresivă introdusă de lege are, deci, ca efect faptul că întreprinderile fac obiectul unor niveluri diferite de impozitare (exprimate ca procent din cifra de afaceri anuală globală din publicitate), în funcție de dimensiunea lor, întrucât valoarea cifrei de afaceri din publicitate realizată de o întreprindere se corelează într-o oarecare măsură cu mărimea acestei întreprinderi.

| (52) | Deoarece fiecare societate este impozitată la o rată diferită, Comisia nu poate identifica o singură rată de referință pentru taxa de publicitate. Ungaria nu a prezentat nicio rată specifică ca fiind rata de referință sau rata „normală” și nu a explicat motivul pentru care ar fi justificată o rată mai ridicată pentru întreprinderile care înregistrează o cifră de afaceri mare și nici motivul pentru care întreprinderilor cu o cifră de afaceri din publicitate mai mică ar trebui să li se aplice rate mai mici. |
| --- | --- |

(52)

Deoarece fiecare societate este impozitată la o rată diferită, Comisia nu poate identifica o singură rată de referință pentru taxa de publicitate. Ungaria nu a prezentat nicio rată specifică ca fiind rata de referință sau rata „normală” și nu a explicat motivul pentru care ar fi justificată o rată mai ridicată pentru întreprinderile care înregistrează o cifră de afaceri mare și nici motivul pentru care întreprinderilor cu o cifră de afaceri din publicitate mai mică ar trebui să li se aplice rate mai mici.

| (53) | Obiectivul declarat al taxei de publicitate este de a promova principiul repartizării sarcinilor publice. Prin prisma acestui obiectiv, Comisia consideră că toți operatorii care fac obiectul taxei de publicitate sunt într-o situație de fapt și de drept comparabilă. În consecință, cu excepția cazului în care acest lucru este justificat în mod corespunzător, toți operatorii ar trebui să fie tratați în mod egal și să plătească aceeași cotă din cifra lor de afaceri, indiferent de nivelul acesteia. Comisia observă că aplicarea unei rate unice de impozitare pentru toți operatorii are deja drept consecință faptul că cei care au cifre de afaceri mai mari contribuie mai mult la bugetul de stat decât cei cu o cifră de afaceri mică. Ungaria nu a prezentat niciun argument convingător care să justifice o discriminare între aceste tipuri de întreprinderi, prin impunerea progresivă a unei sarcini fiscale proporțional mai mare celor cu o cifră de afaceri din publicitate mai mare. Prin urmare, Ungaria a conceput în mod intenționat taxa de publicitate astfel încât să favorizeze în mod arbitrar anumite întreprinderi, respectiv pe cele cu o cifră de afaceri mai mică (prin urmare, întreprinderile mai mici) și să dezavantajeze altele, și anume întreprinderile mai mari (13). |
| --- | --- |

(53)

Obiectivul declarat al taxei de publicitate este de a promova principiul repartizării sarcinilor publice. Prin prisma acestui obiectiv, Comisia consideră că toți operatorii care fac obiectul taxei de publicitate sunt într-o situație de fapt și de drept comparabilă. În consecință, cu excepția cazului în care acest lucru este justificat în mod corespunzător, toți operatorii ar trebui să fie tratați în mod egal și să plătească aceeași cotă din cifra lor de afaceri, indiferent de nivelul acesteia. Comisia observă că aplicarea unei rate unice de impozitare pentru toți operatorii are deja drept consecință faptul că cei care au cifre de afaceri mai mari contribuie mai mult la bugetul de stat decât cei cu o cifră de afaceri mică. Ungaria nu a prezentat niciun argument convingător care să justifice o discriminare între aceste tipuri de întreprinderi, prin impunerea progresivă a unei sarcini fiscale proporțional mai mare celor cu o cifră de afaceri din publicitate mai mare. Prin urmare, Ungaria a conceput în mod intenționat taxa de publicitate astfel încât să favorizeze în mod arbitrar anumite întreprinderi, respectiv pe cele cu o cifră de afaceri mai mică (prin urmare, întreprinderile mai mici) și să dezavantajeze altele, și anume întreprinderile mai mari (13).

13

| (54) | Sistemul de referință este, prin urmare, selectiv prin concepție, într-un mod care nu este justificat din perspectiva obiectivului taxei de publicitate, care este acela de a promova principiul repartizării sarcinilor publice și de a colecta fonduri pentru bugetul de stat. |
| --- | --- |

(54)

Sistemul de referință este, prin urmare, selectiv prin concepție, într-un mod care nu este justificat din perspectiva obiectivului taxei de publicitate, care este acela de a promova principiul repartizării sarcinilor publice și de a colecta fonduri pentru bugetul de stat.

| (55) | De asemenea, posibilitatea de a deduce pierderile din trecut reportate în scopul perceperii impozitului pe profit și pe venitul persoanelor fizice din baza de impozitare corespunzătoare anului 2014, nu poate fi considerată ca făcând parte din sistemul de referință în acest caz, cel puțin din două motive. Pe de o parte, taxa are la bază impozitarea cifrei de afaceri, spre deosebire de impozitul pe profit, ceea ce înseamnă că, în mod normal, costurile nu sunt deductibile din baza de impozitare a impozitului pe cifra de afaceri. Autoritățile maghiare nu au fost în măsură să explice în acest caz modul în care această posibilitate de deducere a costurilor ar putea fi legată de obiectivul sau de natura impozitului pe cifra de afaceri. Pe de altă parte, posibilitatea de deducere este oferită doar întreprinderilor care nu au înregistrat profit în anul 2013. Această posibilitate de deducere nu este o normă generală de deducere și pare arbitrară sau, cel puțin, nu îndeajuns de consecventă pentru a face parte dintr-un sistem de referință. |
| --- | --- |

(55)

De asemenea, posibilitatea de a deduce pierderile din trecut reportate în scopul perceperii impozitului pe profit și pe venitul persoanelor fizice din baza de impozitare corespunzătoare anului 2014, nu poate fi considerată ca făcând parte din sistemul de referință în acest caz, cel puțin din două motive. Pe de o parte, taxa are la bază impozitarea cifrei de afaceri, spre deosebire de impozitul pe profit, ceea ce înseamnă că, în mod normal, costurile nu sunt deductibile din baza de impozitare a impozitului pe cifra de afaceri. Autoritățile maghiare nu au fost în măsură să explice în acest caz modul în care această posibilitate de deducere a costurilor ar putea fi legată de obiectivul sau de natura impozitului pe cifra de afaceri. Pe de altă parte, posibilitatea de deducere este oferită doar întreprinderilor care nu au înregistrat profit în anul 2013. Această posibilitate de deducere nu este o normă generală de deducere și pare arbitrară sau, cel puțin, nu îndeajuns de consecventă pentru a face parte dintr-un sistem de referință.

| (56) | În opinia Comisiei, sistemul de referință pentru impozitarea cifrei de afaceri din publicitate ar trebui să reprezinte un impozit pe cifra de afaceri din publicitate care să respecte normele privind ajutoarele de stat, și anume:






  — | cifrele de afaceri din publicitate să fie supuse aceleiași rate de impozitare (unice); |
| --- | --- | --- |

(56)

În opinia Comisiei, sistemul de referință pentru impozitarea cifrei de afaceri din publicitate ar trebui să reprezinte un impozit pe cifra de afaceri din publicitate care să respecte normele privind ajutoarele de stat, și anume:

—

cifrele de afaceri din publicitate să fie supuse aceleiași rate de impozitare (unice);

| — | să nu fie menținut sau introdus niciun alt element care ar oferi un avantaj selectiv anumitor întreprinderi. |
| --- | --- |

—

să nu fie menținut sau introdus niciun alt element care ar oferi un avantaj selectiv anumitor întreprinderi.

4.1.3.2.   
  Derogarea de la sistemul de referință

Derogarea de la sistemul de referință

| (57) | În a doua etapă, este necesar să se stabilească dacă măsura constituie o derogare de la sistemul de referință în favoarea anumitor întreprinderi care se află într-o situație de fapt și de drept similară, având în vedere obiectivul intrinsec al sistemului de referință. |
| --- | --- |

(57)

În a doua etapă, este necesar să se stabilească dacă măsura constituie o derogare de la sistemul de referință în favoarea anumitor întreprinderi care se află într-o situație de fapt și de drept similară, având în vedere obiectivul intrinsec al sistemului de referință.

| (58) | Caracterul progresiv al structurii taxei de publicitate creează o diferențiere între întreprinderile care își desfășoară activitatea de publicare de anunțuri publicitare în Ungaria în funcție de amploarea activității lor publicitare, astfel cum se reflectă în cifra lor de afaceri din publicitate. |
| --- | --- |

(58)

Caracterul progresiv al structurii taxei de publicitate creează o diferențiere între întreprinderile care își desfășoară activitatea de publicare de anunțuri publicitare în Ungaria în funcție de amploarea activității lor publicitare, astfel cum se reflectă în cifra lor de afaceri din publicitate.

| (59) | Într-adevăr, dat fiind caracterul progresiv al ratelor stabilite de legea în cauză, întreprinderile a căror cifră de afaceri se înscrie în intervale mai reduse fac obiectul unei impozitări semnificativ mai reduse decât întreprinderile a căror cifră de afaceri se înscrie în intervale mai mari. În consecință, întreprinderile cu o cifră de afaceri scăzută fac obiectul unor rate de impozitare marginale considerabil mai mici, cât și al unui nivel considerabil mai scăzut al ratelor de impozitare medie în comparație cu întreprinderile cu o cifră de afaceri ridicată fiind prin urmare, impozitate mult mai puțin pentru desfășurarea acelorași activități. În special, Comisia observă că pentru întreprinderile cu cifre de afaceri din publicitate mai mari, impozitarea cifrei de afaceri care se încadrează în intervalele superioare (30 %/40 %/50 %) este extrem de ridicată și, prin urmare, conduce la un tratament diferențiat semnificativ. |
| --- | --- |

(59)

Într-adevăr, dat fiind caracterul progresiv al ratelor stabilite de legea în cauză, întreprinderile a căror cifră de afaceri se înscrie în intervale mai reduse fac obiectul unei impozitări semnificativ mai reduse decât întreprinderile a căror cifră de afaceri se înscrie în intervale mai mari. În consecință, întreprinderile cu o cifră de afaceri scăzută fac obiectul unor rate de impozitare marginale considerabil mai mici, cât și al unui nivel considerabil mai scăzut al ratelor de impozitare medie în comparație cu întreprinderile cu o cifră de afaceri ridicată fiind prin urmare, impozitate mult mai puțin pentru desfășurarea acelorași activități. În special, Comisia observă că pentru întreprinderile cu cifre de afaceri din publicitate mai mari, impozitarea cifrei de afaceri care se încadrează în intervalele superioare (30 %/40 %/50 %) este extrem de ridicată și, prin urmare, conduce la un tratament diferențiat semnificativ.

| (60) | În plus, datele privind plățile anticipate cu titlu de impozit, transmise de autoritățile maghiare la 17 februarie 2015 arată că ratele de impozitare de 30 % și 40 %/50 % aplicabile cifrei de afaceri din publicitate care se încadrează în primele două intervale superioare au fost aplicate de fapt unei singure întreprinderi în 2014 și că această întreprindere a plătit aproximativ 80 % din veniturile totale din plăți anticipate cu titlu de impozit încasate de statul ungar. Aceste cifre demonstrează efectele concrete ale tratamentului diferențiat aplicat întreprinderilor în temeiul legii în cauză și caracterul selectiv al ratelor progresive prevăzute de aceasta. |
| --- | --- |

(60)

În plus, datele privind plățile anticipate cu titlu de impozit, transmise de autoritățile maghiare la 17 februarie 2015 arată că ratele de impozitare de 30 % și 40 %/50 % aplicabile cifrei de afaceri din publicitate care se încadrează în primele două intervale superioare au fost aplicate de fapt unei singure întreprinderi în 2014 și că această întreprindere a plătit aproximativ 80 % din veniturile totale din plăți anticipate cu titlu de impozit încasate de statul ungar. Aceste cifre demonstrează efectele concrete ale tratamentului diferențiat aplicat întreprinderilor în temeiul legii în cauză și caracterul selectiv al ratelor progresive prevăzute de aceasta.

| (61) | Prin urmare, Comisia consideră că structura ratei progresive introduse de legea în cauză reprezintă o derogare de la sistemul de referință care constă în impunerea unei taxe de publicitate tuturor operatorilor implicați în publicarea de anunțuri publicitare în Ungaria în favoarea întreprinderilor cu o cifră de afaceri mai scăzută. |
| --- | --- |

(61)

Prin urmare, Comisia consideră că structura ratei progresive introduse de legea în cauză reprezintă o derogare de la sistemul de referință care constă în impunerea unei taxe de publicitate tuturor operatorilor implicați în publicarea de anunțuri publicitare în Ungaria în favoarea întreprinderilor cu o cifră de afaceri mai scăzută.

| (62) | Comisia are de asemenea în vedere posibilitatea ca întreprinderile care nu au înregistrat profit în 2013 să deducă din baza de impozitare corespunzătoare anului 2014 pierderile din trecut reportate în scopul perceperii impozitului pe profit și pe venitul persoanelor fizice pentru a face o derogare de la sistemul de referință, și anume de la norma generală de impozitare a operatorilor în funcție de cifra lor de afaceri din publicitate. Taxa are la bază impozitarea cifrei de afaceri, spre deosebire de impozitul pe profit, ceea ce înseamnă că, în mod normal, costurile nu sunt deductibile din baza de impozitare a impozitului pe cifra de afaceri. |
| --- | --- |

(62)

Comisia are de asemenea în vedere posibilitatea ca întreprinderile care nu au înregistrat profit în 2013 să deducă din baza de impozitare corespunzătoare anului 2014 pierderile din trecut reportate în scopul perceperii impozitului pe profit și pe venitul persoanelor fizice pentru a face o derogare de la sistemul de referință, și anume de la norma generală de impozitare a operatorilor în funcție de cifra lor de afaceri din publicitate. Taxa are la bază impozitarea cifrei de afaceri, spre deosebire de impozitul pe profit, ceea ce înseamnă că, în mod normal, costurile nu sunt deductibile din baza de impozitare a impozitului pe cifra de afaceri.

| (63) | În special, limitarea deducerii pierderilor la întreprinderile care nu au înregistrat profit în 2013 face o diferențiere între, pe de o parte, întreprinderile care au înregistrat pierderi reportate și nu au înregistrat profit în 2013 și, pe de altă parte, întreprinderile care au înregistrat profit în 2013, dar ar fi putut avea pierderi reportate din anii fiscali anteriori. Mai mult, dispoziția nu limitează pierderile care pot fi compensate din obligația de plată a taxei de publicitate la pierderile suferite în 2013, ci permite unei întreprinderi care nu a înregistrat profit în 2013 să utilizeze și pierderile reportate din anii anteriori. În plus, Comisia consideră că deducerea pierderilor deja existente în momentul adoptării Legii privind taxa de publicitate implică selectivitate, deoarece permiterea acestei deduceri ar putea favoriza anumite întreprinderi care au reportat pierderi semnificative. |
| --- | --- |

(63)

În special, limitarea deducerii pierderilor la întreprinderile care nu au înregistrat profit în 2013 face o diferențiere între, pe de o parte, întreprinderile care au înregistrat pierderi reportate și nu au înregistrat profit în 2013 și, pe de altă parte, întreprinderile care au înregistrat profit în 2013, dar ar fi putut avea pierderi reportate din anii fiscali anteriori. Mai mult, dispoziția nu limitează pierderile care pot fi compensate din obligația de plată a taxei de publicitate la pierderile suferite în 2013, ci permite unei întreprinderi care nu a înregistrat profit în 2013 să utilizeze și pierderile reportate din anii anteriori. În plus, Comisia consideră că deducerea pierderilor deja existente în momentul adoptării Legii privind taxa de publicitate implică selectivitate, deoarece permiterea acestei deduceri ar putea favoriza anumite întreprinderi care au reportat pierderi semnificative.

| (64) | Comisia consideră că dispozițiile legii în cauză care permit – în condițiile stipulate de legea în cauză – deducerea pierderilor reportate introduc o diferențiere între întreprinderile care se află într-o situație de drept și de fapt comparabilă având în vedere obiectivul urmărit prin taxa de publicitate aplicată de Ungaria. |
| --- | --- |

(64)

Comisia consideră că dispozițiile legii în cauză care permit – în condițiile stipulate de legea în cauză – deducerea pierderilor reportate introduc o diferențiere între întreprinderile care se află într-o situație de drept și de fapt comparabilă având în vedere obiectivul urmărit prin taxa de publicitate aplicată de Ungaria.

| (65) | Prin urmare, Comisia consideră că măsurile sunt selective la prima vedere. |
| --- | --- |

(65)

Prin urmare, Comisia consideră că măsurile sunt selective la prima vedere.

4.1.3.3.   
  Justificarea prin natura și schema generală a regimului fiscal

Justificarea prin natura și schema generală a regimului fiscal

| (66) | O măsură care constituie o derogare de la sistemul de referință nu este selectivă dacă este justificată prin natura sau schema generală a sistemului respectiv. Acest lucru este valabil în cazul în care aceasta rezultă din mecanismele inerente necesare pentru funcționarea și eficacitatea sistemului (14). Este de competența statului membru să furnizeze o astfel de justificare. |
| --- | --- |

(66)

O măsură care constituie o derogare de la sistemul de referință nu este selectivă dacă este justificată prin natura sau schema generală a sistemului respectiv. Acest lucru este valabil în cazul în care aceasta rezultă din mecanismele inerente necesare pentru funcționarea și eficacitatea sistemului (14). Este de competența statului membru să furnizeze o astfel de justificare.

14

Progresivitatea ratelor

Progresivitatea ratelor

| (67) | Potrivit autorităților maghiare, cifra de afaceri și dimensiunea întreprinderii reflectă capacitatea acesteia de a plăti și, prin urmare, o întreprindere cu o cifră de afaceri din publicitate mai ridicată are o mai mare capacitate de plată decât o întreprindere cu o cifră de afaceri din publicitate mai scăzută. Comisia consideră că informațiile furnizate de Ungaria nu au stabilit nici că cifra de afaceri a unui grup de întreprinderi este un bun indicator pentru capacitatea sa de plată, nici că modelul de progresivitate a taxei este justificat prin natura și schema generală a regimului fiscal. |
| --- | --- |

(67)

Potrivit autorităților maghiare, cifra de afaceri și dimensiunea întreprinderii reflectă capacitatea acesteia de a plăti și, prin urmare, o întreprindere cu o cifră de afaceri din publicitate mai ridicată are o mai mare capacitate de plată decât o întreprindere cu o cifră de afaceri din publicitate mai scăzută. Comisia consideră că informațiile furnizate de Ungaria nu au stabilit nici că cifra de afaceri a unui grup de întreprinderi este un bun indicator pentru capacitatea sa de plată, nici că modelul de progresivitate a taxei este justificat prin natura și schema generală a regimului fiscal.

| (68) | Ca o consecință firească a impozitelor pe cifra de afaceri (cu rată unică), cu cât cifra de afaceri a unei întreprinderi este mai mare, cu atât aceasta plătește un impozit mai mare. Spre deosebire de impozitele bazate pe profit (15), impozitul pe cifra de afaceri nu are rolul de a lua în considerare – și, într-adevăr, nu ia în considerare – niciunul dintre costurile suportate pentru generarea acelei cifre de afaceri. Prin urmare, în lipsa unor dovezi specifice care să susțină contrariul, nu se poate considera automat că nivelul cifrei de afaceri generate reflectă capacitatea de plată a întreprinderii. Ungaria nu a demonstrat existența presupusei relații dintre cifra de afaceri și capacitatea de plată, sau că relația respectivă ar fi corect reflectată în modelul progresiv (de la 0 % la 50 % din cifra de afaceri) al taxei de publicitate. |
| --- | --- |

(68)

Ca o consecință firească a impozitelor pe cifra de afaceri (cu rată unică), cu cât cifra de afaceri a unei întreprinderi este mai mare, cu atât aceasta plătește un impozit mai mare. Spre deosebire de impozitele bazate pe profit (15), impozitul pe cifra de afaceri nu are rolul de a lua în considerare – și, într-adevăr, nu ia în considerare – niciunul dintre costurile suportate pentru generarea acelei cifre de afaceri. Prin urmare, în lipsa unor dovezi specifice care să susțină contrariul, nu se poate considera automat că nivelul cifrei de afaceri generate reflectă capacitatea de plată a întreprinderii. Ungaria nu a demonstrat existența presupusei relații dintre cifra de afaceri și capacitatea de plată, sau că relația respectivă ar fi corect reflectată în modelul progresiv (de la 0 % la 50 % din cifra de afaceri) al taxei de publicitate.

15

| (69) | Comisia consideră că ratele progresive pentru impozitele pe cifra de afaceri ar putea fi justificate numai în mod excepțional, și anume în cazul în care obiectivul specific urmărit prin aplicarea unui impozit necesită într-adevăr rate progresive. Impozitele progresive pe cifra de afaceri ar putea, de exemplu, să fie justificate dacă externalitățile generate de o activitate pe care impozitul ar trebui să o vizeze cresc de asemenea progresiv – mai mult decât proporțional – cu cifra sa de afaceri. Cu toate acestea, Ungaria nu a oferit nicio justificare pentru caracterul progresiv al taxei prin externalitățile eventual create de publicitate. |
| --- | --- |

(69)

Comisia consideră că ratele progresive pentru impozitele pe cifra de afaceri ar putea fi justificate numai în mod excepțional, și anume în cazul în care obiectivul specific urmărit prin aplicarea unui impozit necesită într-adevăr rate progresive. Impozitele progresive pe cifra de afaceri ar putea, de exemplu, să fie justificate dacă externalitățile generate de o activitate pe care impozitul ar trebui să o vizeze cresc de asemenea progresiv – mai mult decât proporțional – cu cifra sa de afaceri. Cu toate acestea, Ungaria nu a oferit nicio justificare pentru caracterul progresiv al taxei prin externalitățile eventual create de publicitate.

Deducerea pierderilor reportate

Deducerea pierderilor reportate

| (70) | În ceea ce privește deducerea pierderilor reportate pentru întreprinderile care nu au înregistrat profit în 2013, o astfel de deducere nu poate fi justificată ca măsură de prevenire a fraudării și a eludării obligațiilor fiscale. Măsura introduce o distincție arbitrară între două grupuri de întreprinderi care se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă. Întrucât distincția este arbitrară și nu este în concordanță cu natura unui impozit bazat pe cifra de afaceri, astfel cum s-a descris în considerentele 62 și 63, nu poate fi considerată o normă antiabuz coerentă care să justifice un tratament diferențiat. |
| --- | --- |

(70)

În ceea ce privește deducerea pierderilor reportate pentru întreprinderile care nu au înregistrat profit în 2013, o astfel de deducere nu poate fi justificată ca măsură de prevenire a fraudării și a eludării obligațiilor fiscale. Măsura introduce o distincție arbitrară între două grupuri de întreprinderi care se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă. Întrucât distincția este arbitrară și nu este în concordanță cu natura unui impozit bazat pe cifra de afaceri, astfel cum s-a descris în considerentele 62 și 63, nu poate fi considerată o normă antiabuz coerentă care să justifice un tratament diferențiat.

Concluzie cu privire la justificare

Concluzie cu privire la justificare

| (71) | În consecință, Comisia consideră că pentru taxa de publicitate aplicată de Ungaria capacitatea de plată nu poate servi drept principiu director. Așadar, Comisia nu consideră că măsurile sunt justificate prin natura și schema generală a regimului fiscal. Prin urmare, măsurile conferă un avantaj selectiv întreprinderilor de publicitate cu o cifră de afaceri mai scăzută (prin urmare, întreprinderilor mai mici) și întreprinderilor care nu au înregistrat profit în 2013 și care și-ar putea deduce pierderile reportate din baza de impozitare corespunzătoare anului 2014. |
| --- | --- |

(71)

În consecință, Comisia consideră că pentru taxa de publicitate aplicată de Ungaria capacitatea de plată nu poate servi drept principiu director. Așadar, Comisia nu consideră că măsurile sunt justificate prin natura și schema generală a regimului fiscal. Prin urmare, măsurile conferă un avantaj selectiv întreprinderilor de publicitate cu o cifră de afaceri mai scăzută (prin urmare, întreprinderilor mai mici) și întreprinderilor care nu au înregistrat profit în 2013 și care și-ar putea deduce pierderile reportate din baza de impozitare corespunzătoare anului 2014.

4.1.4.   POSIBILA DENATURARE A CONCURENȚEI ȘI EFECTUL ASUPRA SCHIMBURILOR COMERCIALE DIN INTERIORUL UNIUNII

| (72) | În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din tratat, pentru ca o măsură să constituie ajutor de stat, aceasta trebuie să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența și să aibă un efect asupra schimburilor comerciale din interiorul Uniunii. |
| --- | --- |

(72)

În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din tratat, pentru ca o măsură să constituie ajutor de stat, aceasta trebuie să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența și să aibă un efect asupra schimburilor comerciale din interiorul Uniunii.

| (73) | Măsurile se aplică tuturor întreprinderilor care generează cifră de afaceri din publicarea de anunțuri publicitare în Ungaria. Piața de publicitate din Ungaria este deschisă concurenței și se caracterizează prin prezența operatorilor din alte state membre, astfel încât orice ajutor în favoarea anumitor operatori de publicitate este susceptibil să afecteze schimburile comerciale în interiorul Uniunii. Într-adevăr, măsurile au o influență asupra competitivității întreprinderilor supuse taxei. Măsurile scutesc întreprinderile cu niveluri mai scăzute ale cifrei de afaceri și întreprinderile care nu au înregistrat profit în 2013 de la o obligație fiscală pe care ar fi trebuit să o plătească, dacă ar fi fost supuse aceleiași taxe de publicitate ca întreprinderile cu niveluri mai ridicate ale cifrei de afaceri și/sau întreprinderile care au înregistrat profit în 2013. Prin urmare, ajutorul acordat în temeiul acestor măsuri constituie ajutor de exploatare, deoarece scutește întreprinderile respective de la plata unei taxe pe care, în mod normal, ar fi trebuit să o suporte în activitățile lor zilnice-de gestionare sau în activitățile lor obișnuite. Curtea de Justiție a susținut în mod constant faptul că ajutoarele de exploatare denaturează concurența, (16) astfel încât orice ajutor acordat acestor întreprinderi ar trebui considerat că denaturează sau amenință să denatureze concurența prin consolidarea poziției financiare a acestora pe piața de publicitate din Ungaria. În consecință, măsurile denaturează sau amenință să denatureze concurența și să aibă un efect asupra schimburilor comerciale din interiorul Uniunii. |
| --- | --- |

(73)

Măsurile se aplică tuturor întreprinderilor care generează cifră de afaceri din publicarea de anunțuri publicitare în Ungaria. Piața de publicitate din Ungaria este deschisă concurenței și se caracterizează prin prezența operatorilor din alte state membre, astfel încât orice ajutor în favoarea anumitor operatori de publicitate este susceptibil să afecteze schimburile comerciale în interiorul Uniunii. Într-adevăr, măsurile au o influență asupra competitivității întreprinderilor supuse taxei. Măsurile scutesc întreprinderile cu niveluri mai scăzute ale cifrei de afaceri și întreprinderile care nu au înregistrat profit în 2013 de la o obligație fiscală pe care ar fi trebuit să o plătească, dacă ar fi fost supuse aceleiași taxe de publicitate ca întreprinderile cu niveluri mai ridicate ale cifrei de afaceri și/sau întreprinderile care au înregistrat profit în 2013. Prin urmare, ajutorul acordat în temeiul acestor măsuri constituie ajutor de exploatare, deoarece scutește întreprinderile respective de la plata unei taxe pe care, în mod normal, ar fi trebuit să o suporte în activitățile lor zilnice-de gestionare sau în activitățile lor obișnuite. Curtea de Justiție a susținut în mod constant faptul că ajutoarele de exploatare denaturează concurența, (16) astfel încât orice ajutor acordat acestor întreprinderi ar trebui considerat că denaturează sau amenință să denatureze concurența prin consolidarea poziției financiare a acestora pe piața de publicitate din Ungaria. În consecință, măsurile denaturează sau amenință să denatureze concurența și să aibă un efect asupra schimburilor comerciale din interiorul Uniunii.

16

4.1.5.   CONCLUZIE

| (74) | Având în vedere că toate condițiile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat sunt îndeplinite, Comisia concluzionează că taxa de publicitate care stabilește o structură de rate de impozitare progresivă și deducerea pierderilor reportate din baza de impozitare corespunzătoare anului 2014 limitată la întreprinderile care nu au înregistrat profit în 2013, constituie ajutor de stat în sensul acestei dispoziții. |
| --- | --- |

(74)

Având în vedere că toate condițiile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat sunt îndeplinite, Comisia concluzionează că taxa de publicitate care stabilește o structură de rate de impozitare progresivă și deducerea pierderilor reportate din baza de impozitare corespunzătoare anului 2014 limitată la întreprinderile care nu au înregistrat profit în 2013, constituie ajutor de stat în sensul acestei dispoziții.

4.2.   COMPATIBILITATEA AJUTORULUI CU PIAȚA INTERNĂ

COMPATIBILITATEA AJUTORULUI CU PIAȚA INTERNĂ

| (75) | Ajutorul de stat este considerat compatibil cu piața internă în cazul în care acesta se încadrează în oricare dintre categoriile enumerate la articolul 107 alineatul (2) din tratat (17) și poate fi considerat compatibil cu piața internă în cazul în care Comisia constată că se încadrează în oricare dintre categoriile enumerate la articolul 107 alineatul (3) din tratat (18). Cu toate acestea, statului membru care acordă ajutorul îi revine sarcina de a dovedi că ajutorul de stat pe care îl acordă este compatibil cu piața internă, în temeiul articolului 107 alineatul (2) sau al articolului 107 alineatul (3) din tratat (19). |
| --- | --- |

(75)

Ajutorul de stat este considerat compatibil cu piața internă în cazul în care acesta se încadrează în oricare dintre categoriile enumerate la articolul 107 alineatul (2) din tratat (17) și poate fi considerat compatibil cu piața internă în cazul în care Comisia constată că se încadrează în oricare dintre categoriile enumerate la articolul 107 alineatul (3) din tratat (18). Cu toate acestea, statului membru care acordă ajutorul îi revine sarcina de a dovedi că ajutorul de stat pe care îl acordă este compatibil cu piața internă, în temeiul articolului 107 alineatul (2) sau al articolului 107 alineatul (3) din tratat (19).

17

18

19

| (76) | Comisia constată că autoritățile maghiare nu au prezentat niciun argument de natură să stabilească faptul că măsurile ar fi compatibile cu piața internă și că Ungaria nu a prezentat observații cu privire la îndoielile exprimate în decizia de inițiere a procedurii în ceea ce privește compatibilitatea măsurilor. Comisia consideră că nu se aplică niciuna dintre excepțiile prevăzute de dispozițiile tratatului, menționate anterior, întrucât măsurile nu par să vizeze atingerea niciunuia dintre obiectivele enumerate în dispozițiile vizate. |
| --- | --- |

(76)

Comisia constată că autoritățile maghiare nu au prezentat niciun argument de natură să stabilească faptul că măsurile ar fi compatibile cu piața internă și că Ungaria nu a prezentat observații cu privire la îndoielile exprimate în decizia de inițiere a procedurii în ceea ce privește compatibilitatea măsurilor. Comisia consideră că nu se aplică niciuna dintre excepțiile prevăzute de dispozițiile tratatului, menționate anterior, întrucât măsurile nu par să vizeze atingerea niciunuia dintre obiectivele enumerate în dispozițiile vizate.

| (77) | În consecință, măsurile nu pot fi declarate compatibile cu piața internă. |
| --- | --- |

(77)

În consecință, măsurile nu pot fi declarate compatibile cu piața internă.

4.3.   IMPACTUL MODIFICĂRII DIN 2015 A TAXEI DE PUBLICITATE ASUPRA EVALUĂRII AJUTORULUI DE STAT

IMPACTUL MODIFICĂRII DIN 2015 A TAXEI DE PUBLICITATE ASUPRA EVALUĂRII AJUTORULUI DE STAT

| (78) | Taxa de publicitate instituită prin Legea XXII din 2014 – astfel cum este descrisă în decizia de inițiere a procedurii – a încetat să se mai aplice de la data deciziei Comisiei de inițiere a procedurii oficiale de investigare și de emitere a unui ordin de suspendare. Cu toate acestea, taxa de publicitate din 2014 a fost modificată de autoritățile maghiare în iunie 2015, fără notificare prealabilă și/sau fără a obține aprobarea din partea Comisiei și, prin urmare, taxa a fost aplicată în continuare în versiunea sa modificată. Comisia consideră că versiunea modificată a taxei de publicitate se bazează pe aceleași principii ca și taxa inițială și cuprinde – cel puțin într-o anumită măsură – aceleași caracteristici descrise în decizia de inițiere a procedurii care au determinat Comisia să inițieze o procedură oficială de investigare. În consecință, Comisia consideră că versiunea modificată a taxei de publicitate intră în domeniul de aplicare al deciziei de inițiere a procedurii. În prezenta secțiune, Comisia evaluează dacă – și în ce măsură – versiunea modificată a taxei elimină îndoielile exprimate în decizia de inițiere a procedurii cu privire la taxa de publicitate inițială. |
| --- | --- |

(78)

Taxa de publicitate instituită prin Legea XXII din 2014 – astfel cum este descrisă în decizia de inițiere a procedurii – a încetat să se mai aplice de la data deciziei Comisiei de inițiere a procedurii oficiale de investigare și de emitere a unui ordin de suspendare. Cu toate acestea, taxa de publicitate din 2014 a fost modificată de autoritățile maghiare în iunie 2015, fără notificare prealabilă și/sau fără a obține aprobarea din partea Comisiei și, prin urmare, taxa a fost aplicată în continuare în versiunea sa modificată. Comisia consideră că versiunea modificată a taxei de publicitate se bazează pe aceleași principii ca și taxa inițială și cuprinde – cel puțin într-o anumită măsură – aceleași caracteristici descrise în decizia de inițiere a procedurii care au determinat Comisia să inițieze o procedură oficială de investigare. În consecință, Comisia consideră că versiunea modificată a taxei de publicitate intră în domeniul de aplicare al deciziei de inițiere a procedurii. În prezenta secțiune, Comisia evaluează dacă – și în ce măsură – versiunea modificată a taxei elimină îndoielile exprimate în decizia de inițiere a procedurii cu privire la taxa de publicitate inițială.

| (79) | Cu toate că modificarea din 2015 abordează unele dintre preocupările legate de ajutorul de stat, exprimate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii, aceasta nu le abordează în mod exhaustiv pe toate. |
| --- | --- |

(79)

Cu toate că modificarea din 2015 abordează unele dintre preocupările legate de ajutorul de stat, exprimate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii, aceasta nu le abordează în mod exhaustiv pe toate.

| (80) | În primul rând, noua structură a ratelor de impozitare încă prevede o scutire pentru întreprinderile (grupurile) cu o cifră de afaceri mai mică de 100 de milioane HUF, aproximativ 325 000 EUR (se aplică o rată de 0 %), în timp ce altele vor plăti 5,3 % dacă cifra lor de afaceri este de peste 100 de milioane HUF. În practică, acest lucru înseamnă că se menține caracterul progresiv al impozitării pentru întreprinderile a căror cifră de afaceri din publicitate depășește pragul. |
| --- | --- |

(80)

În primul rând, noua structură a ratelor de impozitare încă prevede o scutire pentru întreprinderile (grupurile) cu o cifră de afaceri mai mică de 100 de milioane HUF, aproximativ 325 000 EUR (se aplică o rată de 0 %), în timp ce altele vor plăti 5,3 % dacă cifra lor de afaceri este de peste 100 de milioane HUF. În practică, acest lucru înseamnă că se menține caracterul progresiv al impozitării pentru întreprinderile a căror cifră de afaceri din publicitate depășește pragul.

| (81) | Noul prag sub care se aplică rata de 0 % (100 de milioane HUF) este mai scăzut decât cel sub care s-a aplicat rata de impozitare de 0 % în conformitate cu vechea legislație (care era de 500 milioane HUF). Totuși, acest fapt duce la neperceperea de taxe în cuantum de până la aproximativ 17 000 EUR/an (5,3 % × 325 000 EUR). |
| --- | --- |

(81)

Noul prag sub care se aplică rata de 0 % (100 de milioane HUF) este mai scăzut decât cel sub care s-a aplicat rata de impozitare de 0 % în conformitate cu vechea legislație (care era de 500 milioane HUF). Totuși, acest fapt duce la neperceperea de taxe în cuantum de până la aproximativ 17 000 EUR/an (5,3 % × 325 000 EUR).

| (82) | Comisia a acordat Ungariei posibilitatea de a justifica aplicarea unei rate de impozitare de 0 % pentru o cifră de afaceri din publicitate mai mică de 100 milioane HUF prin logica regimului fiscal (de exemplu, sarcina administrativă). Cu toate acestea, Ungaria nu a adus argumente pentru a demonstra că valoarea taxelor colectate (o sumă a taxei de până la aproximativ 17 000 EUR pe an) ar fi depășită de costul colectării impozitului (sarcina administrativă). |
| --- | --- |

(82)

Comisia a acordat Ungariei posibilitatea de a justifica aplicarea unei rate de impozitare de 0 % pentru o cifră de afaceri din publicitate mai mică de 100 milioane HUF prin logica regimului fiscal (de exemplu, sarcina administrativă). Cu toate acestea, Ungaria nu a adus argumente pentru a demonstra că valoarea taxelor colectate (o sumă a taxei de până la aproximativ 17 000 EUR pe an) ar fi depășită de costul colectării impozitului (sarcina administrativă).

| (83) | În al doilea rând, modificarea introduce o aplicare retroactivă opțională de la intrarea în vigoare a taxei în 2014: pentru trecut, contribuabilii pot alege să aplice noul sau vechiul sistem. |
| --- | --- |

(83)

În al doilea rând, modificarea introduce o aplicare retroactivă opțională de la intrarea în vigoare a taxei în 2014: pentru trecut, contribuabilii pot alege să aplice noul sau vechiul sistem.

| (84) | Aceasta înseamnă că, în practică, întreprinderile care au fost supuse taxei cu o rată de 0 % și 1 % în trecut nu vor fi impozitate retroactiv cu o rată de 5,3 %, deoarece este puțin probabil că vor opta să plătească mai multe impozite. Prin urmare, efectul retroactiv opțional al taxei modificate le permite întreprinderilor să se sustragă de la plata taxei în temeiul noului sistem și le oferă un avantaj economic celor care nu vor opta pentru rata de 5,3 %. |
| --- | --- |

(84)

Aceasta înseamnă că, în practică, întreprinderile care au fost supuse taxei cu o rată de 0 % și 1 % în trecut nu vor fi impozitate retroactiv cu o rată de 5,3 %, deoarece este puțin probabil că vor opta să plătească mai multe impozite. Prin urmare, efectul retroactiv opțional al taxei modificate le permite întreprinderilor să se sustragă de la plata taxei în temeiul noului sistem și le oferă un avantaj economic celor care nu vor opta pentru rata de 5,3 %.

| (85) | În al treilea rând, deducerea din baza de impozitare corespunzătoare anului 2014 a pierderilor reportate din trecut, limitată la întreprinderile care nu au înregistrat profit în 2013, rămâne neschimbată. Preocupările privind ajutorul de stat exprimate în decizia de inițiere a procedurii nu sunt, prin urmare, abordate în schema modificată și rămân valabile. |
| --- | --- |

(85)

În al treilea rând, deducerea din baza de impozitare corespunzătoare anului 2014 a pierderilor reportate din trecut, limitată la întreprinderile care nu au înregistrat profit în 2013, rămâne neschimbată. Preocupările privind ajutorul de stat exprimate în decizia de inițiere a procedurii nu sunt, prin urmare, abordate în schema modificată și rămân valabile.

| (86) | În consecință, Comisia consideră că modificările aduse în 2015 la Legea privind taxa de publicitate abordează doar parțial preocupările exprimate în decizia de inițiere a procedurii referitoare la Legea privind taxa de publicitate din 2014. Într-adevăr, actul modificat are aceleași elemente considerate de Comisie ca implicând un ajutor de stat în legătură cu schema anterioară. Deși numărul ratelor și al tranșelor aplicabile a fost redus de la 6 la 2, iar cea mai mare rată a fost redusă semnificativ de la 50 % la 5,3 %, taxa a rămas progresivă, caracterul său progresiv a rămas nejustificat, iar deducerea pierderilor reportate continuă să se aplice ca înainte. Această evaluare este valabilă pentru viitor, dar și pentru trecut, și anume de la data intrării în vigoare a legii modificate la 5 iulie 2015 și, eventual, cu efect retroactiv de la intrarea în vigoare a legii în cauză în 2014. |
| --- | --- |

(86)

În consecință, Comisia consideră că modificările aduse în 2015 la Legea privind taxa de publicitate abordează doar parțial preocupările exprimate în decizia de inițiere a procedurii referitoare la Legea privind taxa de publicitate din 2014. Într-adevăr, actul modificat are aceleași elemente considerate de Comisie ca implicând un ajutor de stat în legătură cu schema anterioară. Deși numărul ratelor și al tranșelor aplicabile a fost redus de la 6 la 2, iar cea mai mare rată a fost redusă semnificativ de la 50 % la 5,3 %, taxa a rămas progresivă, caracterul său progresiv a rămas nejustificat, iar deducerea pierderilor reportate continuă să se aplice ca înainte. Această evaluare este valabilă pentru viitor, dar și pentru trecut, și anume de la data intrării în vigoare a legii modificate la 5 iulie 2015 și, eventual, cu efect retroactiv de la intrarea în vigoare a legii în cauză în 2014.

| (87) | Prin urmare, modificările din 2015 aduse taxei de publicitate nu afectează concluzia Comisiei potrivit căreia taxa de publicitate implică un ajutor de stat ilegal și incompatibil. |
| --- | --- |

(87)

Prin urmare, modificările din 2015 aduse taxei de publicitate nu afectează concluzia Comisiei potrivit căreia taxa de publicitate implică un ajutor de stat ilegal și incompatibil.

4.4.   RECUPERAREA AJUTORULUI

RECUPERAREA AJUTORULUI

| (88) | Astfel cum s-a afirmat deja în considerentul 78, Comisia consideră că decizia de inițiere a procedurii acoperă, de asemenea, schema modificată. Prin urmare, prezenta decizie se referă la Legea privind taxa de publicitate aflată în vigoare la momentul deciziei de inițiere a procedurii, și anume 12 martie 2015, precum și la modificările sale din 5 iunie 2015. |
| --- | --- |

(88)

Astfel cum s-a afirmat deja în considerentul 78, Comisia consideră că decizia de inițiere a procedurii acoperă, de asemenea, schema modificată. Prin urmare, prezenta decizie se referă la Legea privind taxa de publicitate aflată în vigoare la momentul deciziei de inițiere a procedurii, și anume 12 martie 2015, precum și la modificările sale din 5 iunie 2015.

| (89) | Măsurile nu au fost notificate – sau nu a fost declarate compatibile cu piața internă de către Comisie. Aceste măsuri constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat și ajutor nou în sensul articolului 1 litera (c) din Regulamentul (UE) 2015/1589. Întrucât măsurile respective au fost puse în aplicare prin încălcarea obligației de statu-quo prevăzute la articolul 108 alineatul (3) din tratat, acestea constituie, de asemenea, ajutor ilegal în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (UE) 2015/1589. |
| --- | --- |

(89)

Măsurile nu au fost notificate – sau nu a fost declarate compatibile cu piața internă de către Comisie. Aceste măsuri constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat și ajutor nou în sensul articolului 1 litera (c) din Regulamentul (UE) 2015/1589. Întrucât măsurile respective au fost puse în aplicare prin încălcarea obligației de statu-quo prevăzute la articolul 108 alineatul (3) din tratat, acestea constituie, de asemenea, ajutor ilegal în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (UE) 2015/1589.

| (90) | Consecința constatării că măsurile constituie ajutor de stat ilegal și incompatibil este faptul că ajutorul trebuie să fie recuperat de la beneficiari în temeiul articolului 16 din Regulamentul (UE) 2015/1589. |
| --- | --- |

(90)

Consecința constatării că măsurile constituie ajutor de stat ilegal și incompatibil este faptul că ajutorul trebuie să fie recuperat de la beneficiari în temeiul articolului 16 din Regulamentul (UE) 2015/1589.

| (91) | În ceea ce privește caracterul progresiv al ratei de impozitare, recuperarea ajutorului înseamnă că Ungaria trebuie să trateze toate întreprinderile în mod egal ca și când ar fi fost supuse unei rate unice fixe. În mod implicit, Comisia consideră rata unică fixă ca fiind de 5,3 %, astfel cum este stabilită de Ungaria în versiunea modificată a taxei, cu excepția cazului în care Ungaria decide, în termen de două luni de la data adoptării prezentei decizii, să stabilească un nivel diferit al ratei unice de impozitare care se va aplica retroactiv pentru toate întreprinderile pe parcursul întregii perioade de aplicare a taxei de publicitate (versiunea originală și cea modificată) sau să elimine taxa de publicitate retroactiv începând cu data intrării sale în vigoare. |
| --- | --- |

(91)

În ceea ce privește caracterul progresiv al ratei de impozitare, recuperarea ajutorului înseamnă că Ungaria trebuie să trateze toate întreprinderile în mod egal ca și când ar fi fost supuse unei rate unice fixe. În mod implicit, Comisia consideră rata unică fixă ca fiind de 5,3 %, astfel cum este stabilită de Ungaria în versiunea modificată a taxei, cu excepția cazului în care Ungaria decide, în termen de două luni de la data adoptării prezentei decizii, să stabilească un nivel diferit al ratei unice de impozitare care se va aplica retroactiv pentru toate întreprinderile pe parcursul întregii perioade de aplicare a taxei de publicitate (versiunea originală și cea modificată) sau să elimine taxa de publicitate retroactiv începând cu data intrării sale în vigoare.

| (92) | În ceea ce privește ajutorul acordat întreprinderilor care nu au înregistrat profit în 2013, ajutor ce rezultă din deducerea pierderilor reportate, Ungaria trebuie să recupereze diferența dintre taxa datorată prin aplicarea ratei fixe de impozitare la întreaga cifră de afaceri din publicitate a întreprinderilor supuse impozitului fără deducerea pierderilor și taxa plătită efectiv. Această diferență corespunde taxei care a fost evitată în urma deducerii. |
| --- | --- |

(92)

În ceea ce privește ajutorul acordat întreprinderilor care nu au înregistrat profit în 2013, ajutor ce rezultă din deducerea pierderilor reportate, Ungaria trebuie să recupereze diferența dintre taxa datorată prin aplicarea ratei fixe de impozitare la întreaga cifră de afaceri din publicitate a întreprinderilor supuse impozitului fără deducerea pierderilor și taxa plătită efectiv. Această diferență corespunde taxei care a fost evitată în urma deducerii.

| (93) | Astfel cum se menționează în considerentul 56, sistemul de referință pentru impozitarea cifrei de afaceri din publicitate ar fi un impozit aplicat în următoarele condiții:






  — | toate cifrele de afaceri din publicitate sunt supuse impozitului (fără posibilitatea de a opta), fără deducerea pierderilor reportate; |
| --- | --- | --- |

(93)

Astfel cum se menționează în considerentul 56, sistemul de referință pentru impozitarea cifrei de afaceri din publicitate ar fi un impozit aplicat în următoarele condiții:

—

toate cifrele de afaceri din publicitate sunt supuse impozitului (fără posibilitatea de a opta), fără deducerea pierderilor reportate;

| — | cifrele de afaceri sunt supuse aceleiași rate de impozitare (unice); în mod implicit, această rată unică este stabilită la 5,3 %; |
| --- | --- |

—

cifrele de afaceri sunt supuse aceleiași rate de impozitare (unice); în mod implicit, această rată unică este stabilită la 5,3 %;

| — | nu este menținut sau introdus niciun alt element care ar oferi un avantaj selectiv anumitor întreprinderi. |
| --- | --- |

—

nu este menținut sau introdus niciun alt element care ar oferi un avantaj selectiv anumitor întreprinderi.

| (94) | În ceea ce privește recuperarea, acest lucru înseamnă că, pentru perioada cuprinsă între data intrării în vigoare a taxei de publicitate în 2014 și data eliminării sau înlocuirii sale cu o schemă care să fie în deplină conformitate cu normele privind ajutoarele de stat, cuantumul ajutorului primit de întreprinderile cu cifră de afaceri din publicitate ar trebui calculat ca diferență dintre:






  — | pe de o parte, cuantumul taxei (1) pe care întreprinderea ar fi trebuit să o plătească în aplicarea sistemului de referință în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat (cu o rată de impozitare unică, în mod implicit, de 5,3 % pentru întreaga cifră de afaceri din publicitate fără deducerea pierderilor reportate); |
| --- | --- | --- |

(94)

În ceea ce privește recuperarea, acest lucru înseamnă că, pentru perioada cuprinsă între data intrării în vigoare a taxei de publicitate în 2014 și data eliminării sau înlocuirii sale cu o schemă care să fie în deplină conformitate cu normele privind ajutoarele de stat, cuantumul ajutorului primit de întreprinderile cu cifră de afaceri din publicitate ar trebui calculat ca diferență dintre:

—

pe de o parte, cuantumul taxei (1) pe care întreprinderea ar fi trebuit să o plătească în aplicarea sistemului de referință în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat (cu o rată de impozitare unică, în mod implicit, de 5,3 % pentru întreaga cifră de afaceri din publicitate fără deducerea pierderilor reportate);

| — | pe de altă parte, cuantumul taxei (2) pe care întreprinderea trebuia să o plătească sau pe care a plătit-o deja. |
| --- | --- |

—

pe de altă parte, cuantumul taxei (2) pe care întreprinderea trebuia să o plătească sau pe care a plătit-o deja.

| (95) | În măsura în care diferența dintre cuantumul taxei (1) și cuantumul taxei (2) este pozitivă, valoarea ajutorului ar trebui să fie recuperată împreună cu dobânda de recuperare, începând cu data la care taxa a devenit scadentă. |
| --- | --- |

(95)

În măsura în care diferența dintre cuantumul taxei (1) și cuantumul taxei (2) este pozitivă, valoarea ajutorului ar trebui să fie recuperată împreună cu dobânda de recuperare, începând cu data la care taxa a devenit scadentă.

| (96) | Recuperarea nu ar fi necesară în cazul în care Ungaria ar elimina regimul fiscal, cu efect retroactiv de la data intrării în vigoare a taxei de publicitate în 2014. Acest lucru nu împiedică Ungaria să introducă în viitor, de exemplu, începând cu anul 2017, un regim fiscal care nu este progresiv și care nu face diferențiere între operatorii economici supuși la plata impozitului. |
| --- | --- |

(96)

Recuperarea nu ar fi necesară în cazul în care Ungaria ar elimina regimul fiscal, cu efect retroactiv de la data intrării în vigoare a taxei de publicitate în 2014. Acest lucru nu împiedică Ungaria să introducă în viitor, de exemplu, începând cu anul 2017, un regim fiscal care nu este progresiv și care nu face diferențiere între operatorii economici supuși la plata impozitului.

5.   CONCLUZIE

CONCLUZIE

| (97) | Comisia constată că Ungaria a pus în aplicare în mod ilegal ajutorul în cauză, încălcând articolul 108 alineatul (3) din tratat. |
| --- | --- |

(97)

Comisia constată că Ungaria a pus în aplicare în mod ilegal ajutorul în cauză, încălcând articolul 108 alineatul (3) din tratat.

| (98) | Ungaria trebuie fie să elimine schema de ajutoare ilegale, fie să o înlocuiască cu o nouă schemă, care este în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(98)

Ungaria trebuie fie să elimine schema de ajutoare ilegale, fie să o înlocuiască cu o nouă schemă, care este în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat.

| (99) | Ungaria trebuie să recupereze ajutorul. |
| --- | --- |

(99)

Ungaria trebuie să recupereze ajutorul.

| (100) | Cu toate acestea, Comisia observă că avantajul fiscal, și anume taxa economisită, care rezultă din aplicarea pragului de 100 de milioane HUF ar putea să fie în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1407/2013 al Comisiei (20) (denumit în continuare „regulamentul de minimis”). Plafonul pe care îl poate primi un grup de întreprinderi este de 200 000 EUR pe o perioadă de 3 ani, fiind luate în considerare toate ajutoarele de minimis. În vederea respectării regulilor de minimis, trebuie să fie îndeplinite toate celelalte condiții prevăzute în regulamentul de minimis. În cazul în care avantajul care rezultă din scutire a respectat regulile de minimis, acesta nu poate fi calificat drept ajutor de stat ilegal și incompatibil și nu poate fi recuperat. |
| --- | --- |

(100)

Cu toate acestea, Comisia observă că avantajul fiscal, și anume taxa economisită, care rezultă din aplicarea pragului de 100 de milioane HUF ar putea să fie în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1407/2013 al Comisiei (20) (denumit în continuare „regulamentul de minimis”). Plafonul pe care îl poate primi un grup de întreprinderi este de 200 000 EUR pe o perioadă de 3 ani, fiind luate în considerare toate ajutoarele de minimis. În vederea respectării regulilor de minimis, trebuie să fie îndeplinite toate celelalte condiții prevăzute în regulamentul de minimis. În cazul în care avantajul care rezultă din scutire a respectat regulile de minimis, acesta nu poate fi calificat drept ajutor de stat ilegal și incompatibil și nu poate fi recuperat.

20

de minimis

de minimis.

de minimis

de minimis

de minimis

| (101) | Prezenta decizie se adoptă fără a aduce atingere eventualelor investigații cu privire la conformitatea măsurilor cu libertățile fundamentale prevăzute în tratat, în special libertatea de stabilire, astfel cum este garantată prin articolul 49 din tratat, |
| --- | --- |

(101)

Prezenta decizie se adoptă fără a aduce atingere eventualelor investigații cu privire la conformitatea măsurilor cu libertățile fundamentale prevăzute în tratat, în special libertatea de stabilire, astfel cum este garantată prin articolul 49 din tratat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ajutorul de stat acordat în temeiul Legii maghiare privind taxa de publicitate, inclusiv după modificarea acesteia în 5 iunie 2015, prin aplicarea unui impozit pe cifra de afaceri cu rate progresive și posibilitatea, pentru întreprinderile care nu au înregistrat profit în 2013, de a deduce pierderile reportate din baza de impozitare corespunzătoare anului 2014, ajutor care a fost pus în aplicare în mod ilegal de către Ungaria, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, este incompatibil cu piața internă.

Articolul 2

Ajutorul individual acordat în cadrul schemei menționate la articolul 1 nu constituie ajutor dacă, la momentul acordării, acesta îndeplinește condițiile prevăzute de regulamentul aplicabil la data la care s-a acordat ajutorul, și anume regulamentul adoptat în temeiul articolului 2 din Regulamentul (CE) nr. 994/98 al Consiliului (21) sau din Regulamentul (UE) 2015/1588 al Consiliului (22).

Articolul 3

Ajutorul individual acordat în cadrul schemei menționate la articolul 1 care, la momentul acordării, îndeplinește condițiile prevăzute de un regulament adoptat în temeiul articolului 1 din Regulamentul (CE) nr. 994/98, abrogat și înlocuit prin Regulamentul (UE) 2015/1588 sau prin orice altă schemă de ajutoare aprobată este compatibil cu piața internă, până la intensitățile maxime ale ajutorului aplicabile pentru tipul de ajutor respectiv.

Articolul 4

(1)   Ungaria recuperează de la beneficiari ajutorul incompatibil acordat în cadrul schemei menționate la articolul 1, astfel cum se menționează în considerentele 88-95.

(2)   Sumele de recuperat sunt purtătoare de dobândă începând de la data la care au fost puse la dispoziția beneficiarilor până în momentul recuperării lor efective.

(3)   Dobânda se calculează pe o bază compusă, în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (23), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 271/2008 (24).

(4)   Ungaria anulează toate plățile restante din ajutorul acordat în cadrul schemei menționate la articolul 1, cu efect de la data adoptării prezentei decizii.

Articolul 5

(1)   Recuperarea ajutorului acordat în cadrul schemei menționate la articolul 1 este imediată și efectivă.

(2)   Ungaria se asigură că prezenta decizie este pusă în aplicare în termen de patru luni de la data notificării acesteia.

Articolul 6

(1)   În termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, Ungaria trebuie să prezinte următoarele informații:

| (a) | lista beneficiarilor care au primit ajutor în cadrul schemei menționate la articolul 1 și valoarea totală a ajutorului primit de fiecare dintre aceștia în cadrul schemei; |
| --- | --- |

(a)

lista beneficiarilor care au primit ajutor în cadrul schemei menționate la articolul 1 și valoarea totală a ajutorului primit de fiecare dintre aceștia în cadrul schemei;

| (b) | suma totală (principalul și dobânzile de recuperare) care trebuie recuperată de la fiecare beneficiar; |
| --- | --- |

(b)

suma totală (principalul și dobânzile de recuperare) care trebuie recuperată de la fiecare beneficiar;

| (c) | o descriere detaliată a măsurilor adoptate deja și a celor prevăzute în vederea respectării prezentei decizii; |
| --- | --- |

(c)

o descriere detaliată a măsurilor adoptate deja și a celor prevăzute în vederea respectării prezentei decizii;

| (d) | documente care să demonstreze că beneficiarii au fost somați să ramburseze ajutorul. |
| --- | --- |

(d)

documente care să demonstreze că beneficiarii au fost somați să ramburseze ajutorul.

(2)   Ungaria informează Comisia cu privire la evoluția măsurilor naționale luate în vederea punerii în aplicare a prezentei decizii până la recuperarea integrală a ajutorului acordat în cadrul schemei menționate la articolul 1. Aceasta transmite imediat, la solicitarea Comisiei, informațiile referitoare la măsurile adoptate deja și prevăzute în vederea respectării prezentei decizii. Aceasta furnizează, de asemenea, informații detaliate privind valoarea ajutoarelor și a dobânzilor de recuperare deja recuperate de la beneficiari.

Articolul 7

Prezenta decizie se adresează Ungariei.

Adoptată la Bruxelles, 4 noiembrie 2016.

Pentru Comisie

Margrethe VESTAGER

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO C 136, 24.4.2015, p. 7.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, JO L 83, 27.3.1999, p. 1, abrogat și înlocuit prin Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului din 13 iulie 2015 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 248, 24.9.2015, p. 9).

2

(3)  A se vedea nota de subsol 1.

3

(4)  Cauza C-83/98 P, Franța/Ladbroke Racing Ltd și Comisia, EU:C:2000:248 și EU:C:1999:577, punctele 48-51. De asemenea, o măsură prin care se acordă anumitor întreprinderi o reducere de impozit sau o amânare la plata impozitului datorat în mod normal poate constitui ajutor de stat, a se vedea cauzele conexate C-78/08 – C-80/08, Paint Graphos și alții, punctul 46.

4

(5)  Cauza C-143/99, Adria-Wien Pipeline, EU: C: 2001: 598, punctul 38.

5

(6)  A se vedea cauza C-66/02, Italia/Comisia, EU: C: 2005:768, punctul 78; cauza C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze și alții, EU: C: 2006:8, punctul 132; cauza C-522/13, Ministerio de Defensa și Navantia, EU: C: 2014: 2262, punctele 21-31. A se vedea, de asemenea, punctul 9 din Comunicarea Comisiei privind aplicarea normelor privind ajutorul de stat în cazul măsurilor referitoare la impozitarea directă a activităților economice (JO C 384, 10.12.1998, p. 3).

6

(7)  Cauzele conexate C-393/04 și C-41/05, Air, Air Liquide Industries Belgium EU: C: 2006: 403 și EU: C: 2006: 216, punctul 30 și cauza C-387/92 Banco Exterior de España EU: C: 1994: 100, punctul 14.

7

(8)  A se vedea, de exemplu, cauza C-279/08 P Comisia/Țările de Jos (NOx) EU:C:2011:551; cauza C143/99, Adria-Wien Pipeline EU: C: 2001: 598, cauzele conexate C-78/08 – C-80/08, Paint Graphos și alții, EU:C:2011:550 și EU:C:2010:411, cauza C-308/01, GIL Insurance, EU:C:2004:252 și EU:C:2003:481.

8

(9)  Comunicarea Comisiei privind aplicarea normelor privind ajutorul de stat în cazul măsurilor referitoare la impozitarea directă a activităților economice.

9

(10)  Cauzele conexate C-106/09 P și C-107/09 P, Comisia și Spania/Guvernul din Gibraltar și Regatul Unit, EU:C:2011:732.

10

(11)  Ibidem, punctul 92.

11

(12)  Cauza C-487/06 P, British Aggregates/Comisia, EU:C:2008:757, punctele 85 și 89 și jurisprudența citată și cauza C-279/08 P, Comisia/Țările de Jos (NOx), EU:C:2011:551, punctul 51.

12

(13)  Cauzele conexate C-106/09 P și C-107/09 P, Comisia și Spania/Guvernul din Gibraltar și Regatul Unit, EU:C:2011:732.

13

(14)  A se vedea, de exemplu, cauzele conexate C-78/08 – C-80/08, Paint Graphos și alții, EU:C:2011:550 și EU:C:2010:411, punctul 69.

14

(15)  A se vedea Comunicarea Comisiei privind aplicarea normelor privind ajutorul de stat în cazul măsurilor referitoare la impozitarea directă a activităților economice, punctul 24. Declarația privind scopul de redistribuire care poate justifica o rată de impozitare progresivă este realizată în mod explicit doar în ceea ce privește impozitul pe profit sau venit (venitul net), nu în ceea ce privește impozitele pe cifra de afaceri.

15

(16)  Cauza C-172/03 Heiser, EU:C:2005:130, punctul 55. A se vedea, de asemenea, cauza C-494/06 P, Comisia/Italia și Wam, EU:C:2009:272, punctul 54 și jurisprudența citată, precum și C-271/13 P Rousse Industry/Comisia EU:C:2014:175, punctul 44. Cauzele conexate C-71/09 P, C-73/09 P și C76/09 P, Comitato „Venezia vuole vivere” și alții/Comisia, EU:C:2011:368, punctul 136. A se vedea, de asemenea, cauza C-156/98, Germania/Comisia, EU:C:2000:467, punctul 30 și jurisprudența citată.

16

(17)  Excepțiile prevăzute la articolul 107 alineatul (2) vizează: (a) ajutoarele cu caracter social acordate consumatorilor individuali; (b) ajutoarele destinate reparării pagubelor provocate de calamități naturale sau de alte evenimente extraordinare și (c) ajutoarele acordate anumitor regiuni ale Republicii Federale Germania afectate de divizarea Germaniei.

17

(18)  Excepțiile prevăzute la articolul 107 alineatul (3) vizează: (a) ajutoarele destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor; (b) ajutoarele destinate să promoveze realizarea unui proiect important de interes european comun sau să remedieze perturbări grave ale economiei unui stat membru; (c) ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice; (d) ajutoarele destinate să promoveze cultura și conservarea patrimoniului; (e) ajutoare stabilite printr-o decizie a Consiliului.

18

(19)  Cauza T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies/Comisia, EU:T:2007:253, punctul 34.

19

(20)  Regulamentul (UE) nr. 1407/2013 al Comisiei din 18 decembrie 2013 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ajutoarelor de minimis (JO L 352, 24.12.2013, p. 1).

20

de minimis

(21)  Regulamentul (CE) nr. 994/98 al Consiliului din 7 mai 1998 de aplicare a articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale (JO L 142, 14.5.1998, p. 1).

21

(22)  Regulamentul (UE) 2015/1588 al Consiliului din 13 iulie 2015 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale (JO L 248, 24.9.2015, p. 1).

22

(23)  Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2015/1589 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 140, 30.4.2004, p. 1).

23

(24)  Regulamentul (CE) nr. 271/2008 al Comisiei din 30 ianuarie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 794/2004 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (JO L 82, 25.3.2008, p. 1).

24

---

Rectificări

| 25.2.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 49/50 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 49/50

---

Rectificare la Directiva (UE) 2016/2037 a Comisiei din 21 noiembrie 2016 de modificare a Directivei 75/324/CEE a Consiliului în ceea ce privește presiunea maximă permisă a generatoarelor de aerosoli și în vederea adaptării dispozițiilor privind etichetarea la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 314 din 22 noiembrie 2016
  )

La pagina 12, la articolul 1 care înlocuiește punctul 2.2 din anexa la Directiva 75/324/CEE, la litera (a):

în loc de:

„dacă aerosolul este clasificat drept «neinflamabil» conform criteriilor de la punctul 1.9, mențiunea de avertizare «Avertisment» și celelalte elemente de etichetare pentru aerosoli de categoria 3 prevăzute în tabelul 2.3.1 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008;”,

se citește:

„dacă aerosolul este clasificat drept «neinflamabil» conform criteriilor de la punctul 1.9, cuvântul de avertizare «Atenție» și celelalte elemente de etichetare pentru aerosoli de categoria 3 prevăzute în tabelul 2.3.1 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008;”.

La pagina 12, la articolul 1 care înlocuiește punctul 2.2 din anexa la Directiva 75/324/CEE, la litera (b):

în loc de:

„dacă aerosolul este clasificat drept «inflamabil» conform criteriilor de la punctul 1.9, mențiunea de avertizare «Avertisment» și celelalte elemente de etichetare pentru aerosoli de categoria 2 prevăzute în tabelul 2.3.1 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008;”,

se citește:

„dacă aerosolul este clasificat drept «inflamabil» conform criteriilor de la punctul 1.9, cuvântul de avertizare «Atenție» și celelalte elemente de etichetare pentru aerosoli de categoria 2 prevăzute în tabelul 2.3.1 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008;”.

La pagina 12, la articolul 1 care înlocuiește punctul 2.2 din anexa la Directiva 75/324/CEE, la litera (c):

în loc de:

„dacă aerosolul este clasificat drept «extrem de inflamabil» conform criteriilor de la punctul 1.9, mențiunea de avertizare «Pericol» și celelalte elemente de etichetare pentru aerosoli de categoria 1 prevăzute în tabelul 2.3.1 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008;”,

se citește:

„dacă aerosolul este clasificat drept «extrem de inflamabil» conform criteriilor de la punctul 1.9, cuvântul de avertizare «Pericol» și celelalte elemente de etichetare pentru aerosoli de categoria 1 prevăzute în tabelul 2.3.1 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008;”.

---

| 25.2.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 49/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 49/51

---

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 286/2011 al Comisiei din 10 martie 2011 de modificare, în vederea adaptării la progresul tehnic și științific, a Regulamentului (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 83 din 30 martie 2011
  )

La pagina 18, în anexa I, la punctul C subpunctul 16, care modifică partea 3.4.4.1 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, în tabelul 3.4.7, în rândul al treilea coloana a treia;

la pagina 30, în anexa I, la punctul D, care modifică partea 4.1.4.1 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, în tabelul 4.1.4, titlul „Pericol acut pentru mediul acvatic”, în rândul al patrulea coloana a doua;

la pagina 31, în anexa I, la punctul D, care modifică partea 4.1.4.1 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, în tabelul 4.1.4, titlul „Pericol pe termen lung pentru mediul acvatic”, în rândul al treilea coloana a doua;

la pagina 32, în anexa I, la punctul E, care modifică partea 5.1.4.1 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, în tabelul 5.2, în rândul al doilea coloana a doua:

în loc de:

„Avertisment”,

se citește:

„Atenție”.

---