# Europeiska unionens L 50/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 50 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången28 februari 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 50

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången28 februari 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) 2017/330 av den 27 februari 2017 om ändring av förordning (EG) nr 329/2007 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea | 1 |
| | * | Rådets förordning (EU) 2017/331 av den 27 februari 2017 om ändring av förordning (EG) nr 765/2006 om restriktiva åtgärder mot Vitryssland | 9 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/332 av den 14 februari 2017 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pistacchio Verde di Bronte [SUB]) | 11 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/333 av den 14 februari 2017 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle [SGB]) | 12 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2017/334 av den 27 februari 2017 om rättelse av de bulgariska, estniska, nederländska och tyska språkversionerna av förordning (EU) nr 1321/2014 om fortsatt luftvärdighet för luftfartyg och luftfartygsprodukter, delar och anordningar och om godkännande av organisationer och personal som arbetar med dessa arbetsuppgifter (
  1
  ) | 13 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2017/335 av den 27 februari 2017 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller användningen av steviolglykosider (E 960) som sötningsmedel i vissa energireducerade konfektyrvaror (
  1
  ) | 15 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/336 av den 27 februari 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av viss grovplåt av olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina | 18 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/337 av den 27 februari 2017 om ändring av förordning (EG) nr 1375/2007 om import av restprodukter från tillverkningen av majsstärkelse från Förenta staterna | 42 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/338 av den 27 februari 2017 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 45 |
| | | BESLUT |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/339 av den 14 december 2016 om utnyttjande av marginalen för oförutsedda utgifter under 2016 | 47 |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/340 av den 14 december 2016 om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Tyskland | 49 |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/341 av den 14 december 2016 om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för Spaniens ansökan – EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive | 51 |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/342 av den 14 december 2016 om utnyttjande av flexibilitetsmekanismen för finansiering av omedelbara budgetåtgärder för att hantera den pågående migrations-, flykting- och säkerhetskrisen | 53 |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/343 av den 14 december 2016 om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att möjliggöra utbetalning av förskott från unionens allmänna budget för 2017 | 55 |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/344 av den 14 december 2016 om utnyttjande av marginalen för oförutsedda utgifter under 2017 | 57 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2017/345 av den 27 februari 2017 om ändring av beslut (Gusp) 2016/849 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea | 59 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2017/346 av den 27 februari 2017 om förlängning av uppdraget för Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter | 66 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2017/347 av den 27 februari 2017 om förlängning av uppdraget för Europeiska unionens särskilda representant i Bosnien och Hercegovina | 70 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2017/348 av den 27 februari 2017 om förlängning av uppdraget för Europeiska unionens särskilda representant i Kosovo (
  *1
  ) | 75 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2017/349 av den 27 februari 2017 om ändring av beslut 2012/389/Gusp om Europeiska unionens uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Somalia (Eucap Somalia) | 80 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2017/350 av den 27 februari 2017 om ändring av beslut 2012/642/Gusp om restriktiva åtgärder mot Vitryssland | 81 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/351 av den 24 februari 2017 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2017) 1261]

   (
  1
  ) | 82 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) 2017/330 av den 27 februari 2017 om ändring av förordning (EG) nr 329/2007 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea

1

*

Rådets förordning (EU) 2017/331 av den 27 februari 2017 om ändring av förordning (EG) nr 765/2006 om restriktiva åtgärder mot Vitryssland

9

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/332 av den 14 februari 2017 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pistacchio Verde di Bronte [SUB])

11

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/333 av den 14 februari 2017 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle [SGB])

12

*

Kommissionens förordning (EU) 2017/334 av den 27 februari 2017 om rättelse av de bulgariska, estniska, nederländska och tyska språkversionerna av förordning (EU) nr 1321/2014 om fortsatt luftvärdighet för luftfartyg och luftfartygsprodukter, delar och anordningar och om godkännande av organisationer och personal som arbetar med dessa arbetsuppgifter (
  1
  )

1

13

*

Kommissionens förordning (EU) 2017/335 av den 27 februari 2017 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller användningen av steviolglykosider (E 960) som sötningsmedel i vissa energireducerade konfektyrvaror (
  1
  )

1

15

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/336 av den 27 februari 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av viss grovplåt av olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina

18

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/337 av den 27 februari 2017 om ändring av förordning (EG) nr 1375/2007 om import av restprodukter från tillverkningen av majsstärkelse från Förenta staterna

42

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/338 av den 27 februari 2017 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

45

BESLUT

*

Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/339 av den 14 december 2016 om utnyttjande av marginalen för oförutsedda utgifter under 2016

47

*

Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/340 av den 14 december 2016 om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Tyskland

49

*

Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/341 av den 14 december 2016 om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för Spaniens ansökan – EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive

51

*

Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/342 av den 14 december 2016 om utnyttjande av flexibilitetsmekanismen för finansiering av omedelbara budgetåtgärder för att hantera den pågående migrations-, flykting- och säkerhetskrisen

53

*

Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/343 av den 14 december 2016 om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att möjliggöra utbetalning av förskott från unionens allmänna budget för 2017

55

*

Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/344 av den 14 december 2016 om utnyttjande av marginalen för oförutsedda utgifter under 2017

57

*

Rådets beslut (Gusp) 2017/345 av den 27 februari 2017 om ändring av beslut (Gusp) 2016/849 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea

59

*

Rådets beslut (Gusp) 2017/346 av den 27 februari 2017 om förlängning av uppdraget för Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter

66

*

Rådets beslut (Gusp) 2017/347 av den 27 februari 2017 om förlängning av uppdraget för Europeiska unionens särskilda representant i Bosnien och Hercegovina

70

*

Rådets beslut (Gusp) 2017/348 av den 27 februari 2017 om förlängning av uppdraget för Europeiska unionens särskilda representant i Kosovo (
  *1
  )

*1

75

*

Rådets beslut (Gusp) 2017/349 av den 27 februari 2017 om ändring av beslut 2012/389/Gusp om Europeiska unionens uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Somalia (Eucap Somalia)

80

*

Rådets beslut (Gusp) 2017/350 av den 27 februari 2017 om ändring av beslut 2012/642/Gusp om restriktiva åtgärder mot Vitryssland

81

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/351 av den 24 februari 2017 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2017) 1261]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2017) 1261]

1

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |
| | (*1)   Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244/1999 och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

(*1)   Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244/1999 och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring.

*1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 28.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2017/330

av den 27 februari 2017

om ändring av förordning (EG) nr 329/2007 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 215,

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2016/849 av den 27 maj 2016 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea och om upphävande av beslut 2013/183/Gusp (1),

med beaktande av det gemensamma förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska kommissionen, och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (EG) nr 329/2007 (2) ger verkan åt åtgärder som föreskrevs i beslut (Gusp) 2016/849, som bland annat upphävde och ersatte beslut 2013/183/Gusp (3). Den 30 november 2016 antog Förenta nationernas säkerhetsråd resolution 2321 (2016), som föreskriver nya åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea. Dessa omfattar exportförbud för koppar, nickel, silver, zink, statyer, helikoptrar, fartyg, strängare förbud inom transportsektorn och nya restriktioner inom banksektorn. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EG) nr 329/2007 (2) ger verkan åt åtgärder som föreskrevs i beslut (Gusp) 2016/849, som bland annat upphävde och ersatte beslut 2013/183/Gusp (3). Den 30 november 2016 antog Förenta nationernas säkerhetsråd resolution 2321 (2016), som föreskriver nya åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea. Dessa omfattar exportförbud för koppar, nickel, silver, zink, statyer, helikoptrar, fartyg, strängare förbud inom transportsektorn och nya restriktioner inom banksektorn.

| (2) | Den 27 februari 2017 antog rådet beslut (Gusp) 2017/345 (4), som ger verkan åt dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(2)

Den 27 februari 2017 antog rådet beslut (Gusp) 2017/345 (4), som ger verkan åt dessa åtgärder.

| (3) | Förordning (EG) nr 329/2007 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 329/2007 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | För att säkerställa att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning blir verkningsfulla bör denna förordning träda i kraft omedelbart. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning blir verkningsfulla bör denna förordning träda i kraft omedelbart.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 329/2007 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1 ska följande led läggas till:






  ”15. | diplomatiska beskickningar, konsulat och medlemmar av dessa: diplomatiska beskickningar, konsulat och medlemmar av dessa enligt definitionerna i 1961 års Wienkonvention om diplomatiska förbindelser och 1963 års Wienkonvention om konsulära förbindelser; även Nordkoreas beskickningar vid internationella organisationer i medlemsstaterna och nordkoreanska medlemmar av sådana beskickningar omfattas.” |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 1 ska följande led läggas till:

”15.

| 2. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Bilaga I ska omfatta alla produkter, allt material, all utrustning, all materiel och teknik, inklusive programvara, som är produkter eller teknik med dubbla användningsområden enligt definitionen i rådets förordning (EG) nr 428/2009 (*1).
  Bilaga Ia ska omfatta andra produkter, annat material, annan utrustning samt annan materiel och teknik som skulle kunna bidra till Nordkoreas program med anknytning till kärnvapen, andra massförstörelsevapen eller ballistiska robotar.
  Bilaga Ib ska omfatta vissa viktiga komponenter för sektorn för ballistiska robotar.
  Bilaga Ie ska omfatta det flygbränsle som avses i punkt 1 b.
  Bilaga Ig ska omfatta produkter med anknytning till massförstörelsevapen, material, utrustning, materiel och teknik som definieras och förtecknas i enlighet med punkt 25 i FN:s säkerhetsråds resolution 2270 (2016) och punkterna 4 och 7 i FN:s säkerhetsråds resolution 2321 (2016).


  (*1)  Rådets förordning (EG) nr 428/2009 av den 5 maj 2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (EUT L 134, 29.5.2009, s. 1).”
  " |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Bilaga I ska omfatta alla produkter, allt material, all utrustning, all materiel och teknik, inklusive programvara, som är produkter eller teknik med dubbla användningsområden enligt definitionen i rådets förordning (EG) nr 428/2009 (*1).

Bilaga Ia ska omfatta andra produkter, annat material, annan utrustning samt annan materiel och teknik som skulle kunna bidra till Nordkoreas program med anknytning till kärnvapen, andra massförstörelsevapen eller ballistiska robotar.

Bilaga Ib ska omfatta vissa viktiga komponenter för sektorn för ballistiska robotar.

Bilaga Ie ska omfatta det flygbränsle som avses i punkt 1 b.

Bilaga Ig ska omfatta produkter med anknytning till massförstörelsevapen, material, utrustning, materiel och teknik som definieras och förtecknas i enlighet med punkt 25 i FN:s säkerhetsråds resolution 2270 (2016) och punkterna 4 och 7 i FN:s säkerhetsråds resolution 2321 (2016).

(*1)  Rådets förordning (EG) nr 428/2009 av den 5 maj 2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (EUT L 134, 29.5.2009, s. 1).”
  "

*1

| b) | Punkt 4 ska ersättas med följande:

  ”4.   Det ska vara förbjudet att






  a) | från Nordkorea direkt eller indirekt importera, köpa eller överföra guld, titanmalm, vanadinmalm och sällsynta jordartsmetaller enligt förteckningen i bilaga Ic, eller kol, järn och järnmalm enligt förteckningen i bilaga Id, oavsett om ursprunget är Nordkorea eller inte, |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Det ska vara förbjudet att

a)

från Nordkorea direkt eller indirekt importera, köpa eller överföra guld, titanmalm, vanadinmalm och sällsynta jordartsmetaller enligt förteckningen i bilaga Ic, eller kol, järn och järnmalm enligt förteckningen i bilaga Id, oavsett om ursprunget är Nordkorea eller inte,

| b) | från Nordkorea direkt eller indirekt importera, köpa eller överföra koppar, nickel, silver och zink enligt förteckningen i bilaga Ih, oavsett om ursprunget är Nordkorea eller inte, |
| --- | --- |

b)

från Nordkorea direkt eller indirekt importera, köpa eller överföra koppar, nickel, silver och zink enligt förteckningen i bilaga Ih, oavsett om ursprunget är Nordkorea eller inte,

| c) | från Nordkorea direkt eller indirekt importera, köpa eller överföra petroleumprodukter enligt förteckningen i bilaga If, oavsett om de har sitt ursprung i Nordkorea eller inte, |
| --- | --- |

c)

från Nordkorea direkt eller indirekt importera, köpa eller överföra petroleumprodukter enligt förteckningen i bilaga If, oavsett om de har sitt ursprung i Nordkorea eller inte,

| d) | medvetet och avsiktligt delta i verksamhet vars syfte eller verkan är att kringgå förbuden i leden a, b och c i detta stycke. |
| --- | --- |

d)

medvetet och avsiktligt delta i verksamhet vars syfte eller verkan är att kringgå förbuden i leden a, b och c i detta stycke.

Bilaga Ic ska omfatta det guld, den titanmalm, den vanadinmalm och de sällsynta jordartsmetaller som avses i första stycket led a.

Bilaga Id ska omfatta det kol, det järn och den järnmalm som avses i första stycket led a.

Bilaga If ska omfatta de petroleumprodukter som avses i första stycket led c.

Bilaga Ih ska omfatta den koppar, det nickel, det silver och den zink som avses i första stycket led b.”

| c) | Punkt 5 ska ändras på följande sätt:






  i) | Led b ska ersättas med följande:






  ”b) | transaktioner med järn och järnmalm som har fastställts enbart ha försörjningssyfte och inte skapa intäkter för Nordkoreas program för kärnteknik eller ballistiska robotar eller annan verksamhet som är förbjuden enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) eller 2321 (2016) eller enligt denna förordning.” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Punkt 5 ska ändras på följande sätt:

i)

Led b ska ersättas med följande:

”b)

transaktioner med järn och järnmalm som har fastställts enbart ha försörjningssyfte och inte skapa intäkter för Nordkoreas program för kärnteknik eller ballistiska robotar eller annan verksamhet som är förbjuden enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) eller 2321 (2016) eller enligt denna förordning.”

| ii) | Följande led ska läggas till:






  ”c) | transaktioner med kol som har fastställts enbart ha försörjningssyfte, under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:






  i) | transaktionerna skapar inte intäkter för Nordkoreas program för kärnteknik eller ballistiska robotar eller annan verksamhet som är förbjuden enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) eller 2321 (2016), |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Följande led ska läggas till:

”c)

transaktioner med kol som har fastställts enbart ha försörjningssyfte, under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:

i)

transaktionerna skapar inte intäkter för Nordkoreas program för kärnteknik eller ballistiska robotar eller annan verksamhet som är förbjuden enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) eller 2321 (2016),

| ii) | transaktionerna involverar inte personer eller enheter som har samröre med Nordkoreas program för kärnteknik eller ballistiska robotar eller annan verksamhet som är förbjuden enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) eller 2321 (2016), inbegripet de personer, enheter och organ som är uppförda på förteckningen i bilaga IV, eller personer eller enheter som agerar på deras vägnar eller på deras uppdrag, eller enheter som ägs eller kontrolleras av dessa, direkt eller indirekt, eller personer eller enheter som hjälper till med att kringgå sanktioner, och |
| --- | --- |

ii)

transaktionerna involverar inte personer eller enheter som har samröre med Nordkoreas program för kärnteknik eller ballistiska robotar eller annan verksamhet som är förbjuden enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) eller 2321 (2016), inbegripet de personer, enheter och organ som är uppförda på förteckningen i bilaga IV, eller personer eller enheter som agerar på deras vägnar eller på deras uppdrag, eller enheter som ägs eller kontrolleras av dessa, direkt eller indirekt, eller personer eller enheter som hjälper till med att kringgå sanktioner, och

| iii) | sanktionskommittén har inte meddelat medlemsstaterna att den sammantagna årliga gränsen har nåtts.” |
| --- | --- |

iii)

sanktionskommittén har inte meddelat medlemsstaterna att den sammantagna årliga gränsen har nåtts.”

| 3. | Följande artiklar ska införas:

  ”Artikel 4c

  1.   Det ska vara förbjudet att från Nordkorea direkt eller indirekt importera, köpa eller överföra statyer enligt förteckningen i bilaga IIIa, oavsett om de har sitt ursprung i Nordkorea eller inte.


  2.   Genom undantag från förbudet i punkt 1 får en medlemsstats berörda behöriga myndighet, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II, ge tillstånd till import, köp eller överföring under förutsättning att medlemsstaten har fått ett förhandsgodkännande av sanktionskommittén efter en bedömning i det enskilda fallet.
  Bilaga IIIa ska omfatta de statyer som avses i punkt 1.



  Artikel 4d

  1.   Det ska vara förbjudet att till Nordkorea direkt eller indirekt sälja, leverera, överföra eller exportera helikoptrar och fartyg enligt förteckningen i bilaga IIIb.


  2.   Genom undantag från förbudet i punkt 1 får en medlemsstats berörda behöriga myndighet, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II, ge tillstånd till sådan försäljning, leverans, överföring eller export, under förutsättning att medlemsstaten har fått ett förhandsgodkännande av sanktionskommittén efter en bedömning i det enskilda fallet.


  3.   Bilaga IIIb ska omfatta de helikoptrar och fartyg som avses i punkt 1.



  Artikel 4e

  1.   Det ska vara förbjudet att






  a) | hyra eller på annat sätt göra fast egendom tillgänglig, direkt eller indirekt, för personer, enheter eller organ under Nordkoreas regering, annat än för utövande av diplomatisk eller konsulär verksamhet enligt 1961 års Wienkonvention om diplomatiska förbindelser och 1963 års Wienkonvention om konsulära förbindelser, |
| --- | --- | --- |

3.

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 4c

1.   Det ska vara förbjudet att från Nordkorea direkt eller indirekt importera, köpa eller överföra statyer enligt förteckningen i bilaga IIIa, oavsett om de har sitt ursprung i Nordkorea eller inte.

2.   Genom undantag från förbudet i punkt 1 får en medlemsstats berörda behöriga myndighet, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II, ge tillstånd till import, köp eller överföring under förutsättning att medlemsstaten har fått ett förhandsgodkännande av sanktionskommittén efter en bedömning i det enskilda fallet.

Bilaga IIIa ska omfatta de statyer som avses i punkt 1.

Artikel 4d

1.   Det ska vara förbjudet att till Nordkorea direkt eller indirekt sälja, leverera, överföra eller exportera helikoptrar och fartyg enligt förteckningen i bilaga IIIb.

2.   Genom undantag från förbudet i punkt 1 får en medlemsstats berörda behöriga myndighet, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II, ge tillstånd till sådan försäljning, leverans, överföring eller export, under förutsättning att medlemsstaten har fått ett förhandsgodkännande av sanktionskommittén efter en bedömning i det enskilda fallet.

3.   Bilaga IIIb ska omfatta de helikoptrar och fartyg som avses i punkt 1.

Artikel 4e

1.   Det ska vara förbjudet att

a)

hyra eller på annat sätt göra fast egendom tillgänglig, direkt eller indirekt, för personer, enheter eller organ under Nordkoreas regering, annat än för utövande av diplomatisk eller konsulär verksamhet enligt 1961 års Wienkonvention om diplomatiska förbindelser och 1963 års Wienkonvention om konsulära förbindelser,

| b) | hyra fast egendom, direkt eller indirekt, från personer, enheter eller organ under Nordkoreas regering, eller |
| --- | --- |

b)

hyra fast egendom, direkt eller indirekt, från personer, enheter eller organ under Nordkoreas regering, eller

| c) | ägna sig åt verksamhet som är kopplad till användningen av fast egendom som personer, enheter eller organ under Nordkoreas regering äger, hyr eller på annat sätt har rätt att använda, med undantag för tillhandahållande av varor och tjänster som






  i) | är nödvändiga för att diplomatiska beskickningar och konsulat enligt 1961 och 1963 års Wienkonventioner ska kunna fungera, och |
| --- | --- | --- |

c)

ägna sig åt verksamhet som är kopplad till användningen av fast egendom som personer, enheter eller organ under Nordkoreas regering äger, hyr eller på annat sätt har rätt att använda, med undantag för tillhandahållande av varor och tjänster som

i)

är nödvändiga för att diplomatiska beskickningar och konsulat enligt 1961 och 1963 års Wienkonventioner ska kunna fungera, och

| ii) | inte kan användas för att direkt eller indirekt generera intäkter eller vinst för Nordkoreas regering. |
| --- | --- |

ii)

inte kan användas för att direkt eller indirekt generera intäkter eller vinst för Nordkoreas regering.

2.   Vid tillämpningen av denna artikel avses med fast egendom mark, byggnader och delar därav som är belägna utanför Nordkoreas territorium.”

| 4. | Artikel 5.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Last, inbegripet personligt bagage och incheckat bagage, som befinner sig i eller transiteras genom unionen, inbegripet flygplatser, hamnar och frizoner, enligt vad som avses i artiklarna 243–249 i förordning (EU) nr 952/2013, ska inspekteras i syfte att säkerställa att den inte innehåller produkter som är förbjudna enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) eller 2321 (2016) eller enligt denna förordning, i fall där






  a) | lasten har Nordkorea som ursprungsort, |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 5.1 ska ersättas med följande:

”1.   Last, inbegripet personligt bagage och incheckat bagage, som befinner sig i eller transiteras genom unionen, inbegripet flygplatser, hamnar och frizoner, enligt vad som avses i artiklarna 243–249 i förordning (EU) nr 952/2013, ska inspekteras i syfte att säkerställa att den inte innehåller produkter som är förbjudna enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) eller 2321 (2016) eller enligt denna förordning, i fall där

a)

lasten har Nordkorea som ursprungsort,

| b) | lasten har Nordkorea som destination, |
| --- | --- |

b)

lasten har Nordkorea som destination,

| c) | lasten har förmedlats eller befordrats av Nordkorea eller dess medborgare eller av personer eller enheter som agerar på deras vägnar eller på deras uppdrag, eller enheter som ägs eller kontrolleras av dessa, |
| --- | --- |

c)

lasten har förmedlats eller befordrats av Nordkorea eller dess medborgare eller av personer eller enheter som agerar på deras vägnar eller på deras uppdrag, eller enheter som ägs eller kontrolleras av dessa,

| d) | lasten har förmedlats eller befordrats av personer, enheter eller organ som förtecknas i bilaga IV, eller |
| --- | --- |

d)

lasten har förmedlats eller befordrats av personer, enheter eller organ som förtecknas i bilaga IV, eller

| e) | lasten transporteras av ett fartyg under nordkoreansk flagg eller av ett luftfartyg som är registrerat i Nordkorea eller av ett statslöst fartyg eller luftfartyg.” |
| --- | --- |

e)

lasten transporteras av ett fartyg under nordkoreansk flagg eller av ett luftfartyg som är registrerat i Nordkorea eller av ett statslöst fartyg eller luftfartyg.”

| 5. | I artikel 5a.1d ska led a ersättas med följande:






  ”a) | stänga bankkonton i sådana kredit- eller finansinstitut som avses i artikel 5c.2,” |
| --- | --- | --- |

5.

I artikel 5a.1d ska led a ersättas med följande:

”a)

stänga bankkonton i sådana kredit- eller finansinstitut som avses i artikel 5c.2,”

| 6. | I artikel 5a ska punkt 1e utgå. |
| --- | --- |

6.

I artikel 5a ska punkt 1e utgå.

| 7. | I artikel 5a ska punkt 1f ersättas med följande:

  ”1f.   Genom undantag från punkt 1d a och c får medlemsstatens berörda behöriga myndighet, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II, ge tillstånd för vissa representationskontor, dotterbolag eller bankkonton att förbli operativa, under förutsättning att sanktionskommittén i det enskilda fallet har fastställt att sådana kontor, dotterbolag eller konton krävs för humanitär verksamhet, för verksamhet vid diplomatiska beskickningar i Nordkorea, för verksamhet som bedrivs av FN eller dess fackorgan eller därmed förbundna organisationer, eller för något annat ändamål som är förenligt med målen för FN:s säkerhetsråds resolution 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) eller 2321 (2016).” |
| --- | --- |

7.

I artikel 5a ska punkt 1f ersättas med följande:

”1f.   Genom undantag från punkt 1d a och c får medlemsstatens berörda behöriga myndighet, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II, ge tillstånd för vissa representationskontor, dotterbolag eller bankkonton att förbli operativa, under förutsättning att sanktionskommittén i det enskilda fallet har fastställt att sådana kontor, dotterbolag eller konton krävs för humanitär verksamhet, för verksamhet vid diplomatiska beskickningar i Nordkorea, för verksamhet som bedrivs av FN eller dess fackorgan eller därmed förbundna organisationer, eller för något annat ändamål som är förenligt med målen för FN:s säkerhetsråds resolution 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) eller 2321 (2016).”

| 8. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 5aa

  1.   Det ska vara förbjudet för kredit- och finansinstitut som omfattas av tillämpningsområdet för artikel 16 att öppna bankkonto för nordkoreanska diplomatiska beskickningar eller konsulat och deras nordkoreanska medlemmar.


  2.   Kredit- och finansinstitut som omfattas av tillämpningsområdet för artikel 16 ska senast den 11 april 2017 avsluta alla bankkonton som innehas eller kontrolleras av en nordkoreansk diplomatisk beskickning eller ett nordkoreanskt konsulat och deras nordkoreanska medlemmar.


  3.   Genom undantag från punkt 1 får en medlemsstats berörda behöriga myndighet, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II, på begäran av en nordkoreansk diplomatisk beskickning, ett nordkoreanskt konsulat eller någon av deras medlemmar, tillåta att ett bankkonto per beskickning, konsulat och medlem öppnas, förutsatt att den medlemstaten är värdstat för beskickningen eller konsulatet eller att medlemmen av beskickningen eller konsulatet är ackrediterad i den medlemsstaten.


  4.   Genom undantag från punkt 2 får en medlemsstats berörda behöriga myndighet, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II, på begäran av en nordkoreansk diplomatisk beskickning, ett nordkoreanskt konsulat eller någon av deras medlemmar, tillåta att ett bankkonto fortsätter att hållas öppet, förutsatt att medlemsstaten har fastställt att den är värdstat för beskickningen eller konsulatet eller att medlemmen av beskickningen eller konsulatet är ackrediterad i den medlemsstaten samt att de inte har något annat bankkonto i den medlemsstaten. Om beskickningen, konsulatet eller den nordkoreanska medlemmen har mer än ett bankkonto i den berörda medlemsstaten får beskickningen, konsulatet eller medlemmen ange vilket bankkonto som ska bibehållas.


  5.   Om inte annat anges i de tillämpliga bestämmelserna i 1961 års Wienkonvention om diplomatiska förbindelser och 1963 års Wienkonvention om konsulära förbindelser ska medlemsstaterna underrätta de övriga medlemsstaterna och kommissionen om namn och identifieringsuppgifter rörande alla nordkoreanska medlemmar av den diplomatiska beskickning och det konsulat som är ackrediterade i den berörda medlemsstaten, senast den 13 mars 2017, samt om därefter följande uppdateringar inom en vecka efter varje ändring av den förteckningen. Medlemsstaterna ska underrätta de övriga medlemsstaterna och kommissionen om alla tillstånd som beviljas enligt punkterna 3 och 4. En medlemsstats berörda behöriga myndighet, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II, får informera kredit- och finansinstitut i den medlemsstaten om identiteten på nordkoreanska medlemmar av en diplomatisk beskickning eller ett konsulat som är ackrediterade i den eller någon annan medlemsstat.” |
| --- | --- |

8.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 5aa

1.   Det ska vara förbjudet för kredit- och finansinstitut som omfattas av tillämpningsområdet för artikel 16 att öppna bankkonto för nordkoreanska diplomatiska beskickningar eller konsulat och deras nordkoreanska medlemmar.

2.   Kredit- och finansinstitut som omfattas av tillämpningsområdet för artikel 16 ska senast den 11 april 2017 avsluta alla bankkonton som innehas eller kontrolleras av en nordkoreansk diplomatisk beskickning eller ett nordkoreanskt konsulat och deras nordkoreanska medlemmar.

3.   Genom undantag från punkt 1 får en medlemsstats berörda behöriga myndighet, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II, på begäran av en nordkoreansk diplomatisk beskickning, ett nordkoreanskt konsulat eller någon av deras medlemmar, tillåta att ett bankkonto per beskickning, konsulat och medlem öppnas, förutsatt att den medlemstaten är värdstat för beskickningen eller konsulatet eller att medlemmen av beskickningen eller konsulatet är ackrediterad i den medlemsstaten.

4.   Genom undantag från punkt 2 får en medlemsstats berörda behöriga myndighet, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II, på begäran av en nordkoreansk diplomatisk beskickning, ett nordkoreanskt konsulat eller någon av deras medlemmar, tillåta att ett bankkonto fortsätter att hållas öppet, förutsatt att medlemsstaten har fastställt att den är värdstat för beskickningen eller konsulatet eller att medlemmen av beskickningen eller konsulatet är ackrediterad i den medlemsstaten samt att de inte har något annat bankkonto i den medlemsstaten. Om beskickningen, konsulatet eller den nordkoreanska medlemmen har mer än ett bankkonto i den berörda medlemsstaten får beskickningen, konsulatet eller medlemmen ange vilket bankkonto som ska bibehållas.

5.   Om inte annat anges i de tillämpliga bestämmelserna i 1961 års Wienkonvention om diplomatiska förbindelser och 1963 års Wienkonvention om konsulära förbindelser ska medlemsstaterna underrätta de övriga medlemsstaterna och kommissionen om namn och identifieringsuppgifter rörande alla nordkoreanska medlemmar av den diplomatiska beskickning och det konsulat som är ackrediterade i den berörda medlemsstaten, senast den 13 mars 2017, samt om därefter följande uppdateringar inom en vecka efter varje ändring av den förteckningen. Medlemsstaterna ska underrätta de övriga medlemsstaterna och kommissionen om alla tillstånd som beviljas enligt punkterna 3 och 4. En medlemsstats berörda behöriga myndighet, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II, får informera kredit- och finansinstitut i den medlemsstaten om identiteten på nordkoreanska medlemmar av en diplomatisk beskickning eller ett konsulat som är ackrediterade i den eller någon annan medlemsstat.”

| 9. | I artikel 6 ska följande punkt införas:

  ”1a.   Alla fartyg som förtecknas i bilaga IVa och de tillgångar och ekonomiska resurser som innehas av dem ska frysas om sanktionskommittén så beslutar. Bilaga IVa ska omfatta de fartyg som förtecknats av sanktionskommittén enligt punkt 12 i FN:s säkerhetsråds resolution 2321 (2016).” |
| --- | --- |

9.

I artikel 6 ska följande punkt införas:

”1a.   Alla fartyg som förtecknas i bilaga IVa och de tillgångar och ekonomiska resurser som innehas av dem ska frysas om sanktionskommittén så beslutar. Bilaga IVa ska omfatta de fartyg som förtecknats av sanktionskommittén enligt punkt 12 i FN:s säkerhetsråds resolution 2321 (2016).”

| 10. | Artikel 9b ska ersättas med följande:

  ”Artikel 9b

  1.   Det ska vara förbjudet att tillhandahålla finansiering eller finansiellt stöd till handel med Nordkorea, inbegripet exportkrediter, garantier eller försäkringar, till fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som är delaktiga i sådan handel.


  2.   Genom undantag från punkt 1 får medlemsstatens berörda behöriga myndighet, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II, ge tillstånd till finansiell hjälp till handel med Nordkorea, under förutsättning att medlemsstaten har fått ett förhandsgodkännande av sanktionskommittén efter en bedömning i det enskilda fallet.


  3.   Den berörda medlemsstaten ska underrätta övriga medlemsstater och kommissionen om alla tillstånd som den beviljar enligt punkt 2.” |
| --- | --- |

10.

Artikel 9b ska ersättas med följande:

”Artikel 9b

1.   Det ska vara förbjudet att tillhandahålla finansiering eller finansiellt stöd till handel med Nordkorea, inbegripet exportkrediter, garantier eller försäkringar, till fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som är delaktiga i sådan handel.

2.   Genom undantag från punkt 1 får medlemsstatens berörda behöriga myndighet, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II, ge tillstånd till finansiell hjälp till handel med Nordkorea, under förutsättning att medlemsstaten har fått ett förhandsgodkännande av sanktionskommittén efter en bedömning i det enskilda fallet.

3.   Den berörda medlemsstaten ska underrätta övriga medlemsstater och kommissionen om alla tillstånd som den beviljar enligt punkt 2.”

| 11. | Artikel 11a ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska följande led läggas till:






  ”f) | som förtecknas i bilaga IVa, om sanktionskommittén så beslutar.” |
| --- | --- | --- | --- |

11.

Artikel 11a ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska följande led läggas till:

”f)

som förtecknas i bilaga IVa, om sanktionskommittén så beslutar.”

| b) | Punkterna 2–6 ska ersättas med följande:

  ”2.   Punkt 1 ska inte gälla






  a) | vid en nödsituation, |
| --- | --- | --- |

b)

Punkterna 2–6 ska ersättas med följande:

”2.   Punkt 1 ska inte gälla

a)

vid en nödsituation,

| b) | när fartyget återvänder till sin ursprungshamn, |
| --- | --- |

b)

när fartyget återvänder till sin ursprungshamn,

| c) | när ett fartyg anlöper hamn för inspektion, om det gäller ett fartyg som omfattas av punkt 1 a–e. |
| --- | --- |

c)

när ett fartyg anlöper hamn för inspektion, om det gäller ett fartyg som omfattas av punkt 1 a–e.

3.   Genom undantag från förbudet i punkt 1, när det gäller ett fartyg som omfattas av punkt 1 a–e, får medlemsstatens berörda behöriga myndighet, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II, ge ett fartyg tillstånd att anlöpa hamn om

| a) | sanktionskommittén på förhand har fastställt att detta är nödvändigt för humanitära ändamål eller andra ändamål som är förenliga med målen för FN:s säkerhetsråds resolution 2270 (2016), eller |
| --- | --- |

a)

sanktionskommittén på förhand har fastställt att detta är nödvändigt för humanitära ändamål eller andra ändamål som är förenliga med målen för FN:s säkerhetsråds resolution 2270 (2016), eller

| b) | medlemsstaten på förhand har fastställt att detta är nödvändigt för humanitära ändamål eller andra ändamål som är förenliga med målen för denna förordning. |
| --- | --- |

b)

medlemsstaten på förhand har fastställt att detta är nödvändigt för humanitära ändamål eller andra ändamål som är förenliga med målen för denna förordning.

4.   Genom undantag från förbudet i punkt 1 f får medlemsstatens berörda behöriga myndighet, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II, ge ett fartyg tillstånd att anlöpa hamn om sanktionskommittén så har beslutat.

5.   Det ska vara förbjudet för alla luftfartyg som drivs av nordkoreanska flygbolag eller med ursprung i Nordkorea att starta från, landa i eller flyga över unionens territorium.

6.   Punkt 5 ska inte gälla

| a) | om luftfartyget landar för inspektion, |
| --- | --- |

a)

om luftfartyget landar för inspektion,

| b) | vid en nödlandning. |
| --- | --- |

b)

vid en nödlandning.

7.   Genom undantag från punkt 5 får medlemsstatens berörda behöriga myndighet, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II, ge ett luftfartyg tillstånd att starta från, landa i eller flyga över unionens territorium om den behöriga myndigheten på förhand har fastställt att detta är nödvändigt för humanitära ändamål eller andra ändamål som är förenliga med målen för denna förordning.”

| 12. | Artikel 11b ska ersättas med följande:

  ”Artikel 11b

  1.   Det ska vara förbjudet att






  a) | leasa eller befrakta fartyg eller luftfartyg eller tillhandahålla besättningstjänster till Nordkorea, de personer eller enheter som anges i bilaga IV, andra nordkoreanska enheter, andra personer eller enheter som har hjälpt till att kringgå bestämmelserna i FN:s säkerhetsråds resolution 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) eller 2321 (2016), eller personer eller enheter som agerar för eller på uppdrag av en sådan person eller enhet, och enheter som ägs eller kontrolleras av dem, |
| --- | --- | --- |

12.

Artikel 11b ska ersättas med följande:

”Artikel 11b

1.   Det ska vara förbjudet att

a)

leasa eller befrakta fartyg eller luftfartyg eller tillhandahålla besättningstjänster till Nordkorea, de personer eller enheter som anges i bilaga IV, andra nordkoreanska enheter, andra personer eller enheter som har hjälpt till att kringgå bestämmelserna i FN:s säkerhetsråds resolution 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) eller 2321 (2016), eller personer eller enheter som agerar för eller på uppdrag av en sådan person eller enhet, och enheter som ägs eller kontrolleras av dem,

| b) | från Nordkorea anskaffa besättningstjänster för fartyg eller luftfartyg, |
| --- | --- |

b)

från Nordkorea anskaffa besättningstjänster för fartyg eller luftfartyg,

| c) | inneha, leasa, bedriva, försäkra eller tillhandahålla tjänster för klassificering av fartyg eller tillhörande tjänster, till fartyg som för nordkoreansk flagg, |
| --- | --- |

c)

inneha, leasa, bedriva, försäkra eller tillhandahålla tjänster för klassificering av fartyg eller tillhörande tjänster, till fartyg som för nordkoreansk flagg,

| d) | registrera eller i register behålla fartyg som ägs, kontrolleras eller drivs av Nordkorea eller nordkoreanska medborgare, eller som har avregistrerats av en annan stat i enlighet med punkt 24 i FN:s säkerhetsråds resolution 2321 (2016), |
| --- | --- |

d)

registrera eller i register behålla fartyg som ägs, kontrolleras eller drivs av Nordkorea eller nordkoreanska medborgare, eller som har avregistrerats av en annan stat i enlighet med punkt 24 i FN:s säkerhetsråds resolution 2321 (2016),

| e) | tillhandahålla försäkrings- eller återförsäkringstjänster till fartyg som ägs, kontrolleras eller drivs av Nordkorea. |
| --- | --- |

e)

tillhandahålla försäkrings- eller återförsäkringstjänster till fartyg som ägs, kontrolleras eller drivs av Nordkorea.

2.   Genom undantag från förbudet i punkt 1 a får en medlemsstats berörda behöriga myndighet, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II, ge tillstånd till leasing, befraktning eller tillhandahållande av besättningstjänster, under förutsättning att medlemsstaten har fått ett förhandsgodkännande av sanktionskommittén efter en bedömning i det enskilda fallet.

3.   Genom undantag från förbuden i punkt 1 b och c får medlemsstatens berörda behöriga myndighet, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II, ge tillstånd till innehav, leasing, drift eller tillhandahållande av tjänster för klassificering av fartyg eller tillhörande tjänster till fartyg som för nordkoreansk flagg, eller till registrering eller behållande i registret av fartyg som ägs, kontrolleras eller drivs av Nordkorea eller nordkoreanska medborgare, under förutsättning att medlemsstaten har fått ett förhandsgodkännande av sanktionskommittén efter en bedömning i det enskilda fallet.

4.   Genom undantag från förbudet i punkt 1 e får medlemsstatens behöriga myndighet, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II, ge tillstånd till tillhandahållande av försäkrings- eller återförsäkringstjänster, under förutsättning att sanktionskommittén på förhand i det enskilda fallet har fastställt att fartyget bedriver verksamhet som uteslutande har försörjningssyfte och inte kommer att utnyttjas av nordkoreanska personer eller enheter för att skapa intäkter, eller som uteslutande har ett humanitärt syfte.

5.   Den berörda medlemsstaten ska underrätta övriga medlemsstater och kommissionen om alla tillstånd som beviljas enligt punkterna 2, 3 och 4.”

| 13. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 11c
  Genom undantag från de förbud som härrör från FN:s säkerhetsråds resolution 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2070 (2016) eller 2321 (2016) får en medlemsstats berörda behöriga myndighet, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II, ge tillstånd till all verksamhet med avseende på vilken sanktionskommittén i det enskilda fallet har fastställt att den är nödvändig för att underlätta arbetet för internationella och icke-statliga organisationer som tillhandahåller bistånd och katastrofhjälp i Nordkorea till förmån för Nordkoreas civilbefolkning, i enlighet med punkt 46 i FN:s säkerhetsråds resolution 2321 (2016).” |
| --- | --- |

13.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 11c

Genom undantag från de förbud som härrör från FN:s säkerhetsråds resolution 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2070 (2016) eller 2321 (2016) får en medlemsstats berörda behöriga myndighet, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II, ge tillstånd till all verksamhet med avseende på vilken sanktionskommittén i det enskilda fallet har fastställt att den är nödvändig för att underlätta arbetet för internationella och icke-statliga organisationer som tillhandahåller bistånd och katastrofhjälp i Nordkorea till förmån för Nordkoreas civilbefolkning, i enlighet med punkt 46 i FN:s säkerhetsråds resolution 2321 (2016).”

| 14. | I artikel 13.1 ska leden c, d och g ersättas med följande:






  ”c) | ändra bilagorna III, IIIa och IIIb för att förtydliga eller anpassa varuförteckningen i enlighet med de definitioner eller riktlinjer som sanktionskommittén eller FN:s säkerhetsråd kan komma att besluta och för att lägga till referensnummer från Kombinerade nomenklaturen enligt bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87, om detta är nödvändigt eller lämpligt,” |
| --- | --- | --- |

14.

I artikel 13.1 ska leden c, d och g ersättas med följande:

”c)

ändra bilagorna III, IIIa och IIIb för att förtydliga eller anpassa varuförteckningen i enlighet med de definitioner eller riktlinjer som sanktionskommittén eller FN:s säkerhetsråd kan komma att besluta och för att lägga till referensnummer från Kombinerade nomenklaturen enligt bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87, om detta är nödvändigt eller lämpligt,”

| ”d) | ändra bilagorna IV och IVa på grundval av sanktionskommitténs eller FN:s säkerhetsråds avgöranden,” |
| --- | --- |

”d)

ändra bilagorna IV och IVa på grundval av sanktionskommitténs eller FN:s säkerhetsråds avgöranden,”

| ”g) | ändra bilagorna Ig och Ih på grundval av sanktionskommitténs eller FN:s säkerhetsråds avgöranden och lägga till referensnummer från Kombinerade nomenklaturen enligt bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87.” |
| --- | --- |

”g)

ändra bilagorna Ig och Ih på grundval av sanktionskommitténs eller FN:s säkerhetsråds avgöranden och lägga till referensnummer från Kombinerade nomenklaturen enligt bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87.”

Artikel 2

Bilagorna I, II, III och IV till denna förordning ska läggas till i förordning (EG) nr 329/2007 som bilaga Ih, IIIa, IIIb respektive IVa.

Artikel 3

I bilaga Ig ska följande text:

”Produkter med anknytning till massförstörelsevapen, material, utrustning, materiel och teknik som definieras och anges som känsliga produkter i enlighet med punkt 25 i FN:s säkerhetsråds resolution 2270.”

ersättas med följande:

”Produkter med anknytning till massförstörelsevapen, material, utrustning, materiel och teknik som definierats och uppförts på förteckningen enligt punkt 25 i FN:s säkerhetsråds resolution 2270 (2016) och punkterna 4 och 7 i FN:s säkerhetsråds resolution 2321 (2016).”

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 februari 2017.

På rådets vägnar

K. MIZZI

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 141, 28.5.2016, s. 79.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 329/2007 av den 27 mars 2007 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea (EUT L 88, 29.3.2007, s. 1).

2

(3)  Rådets beslut 2013/183/Gusp av den 22 april 2013 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea och om upphävande av beslut 2010/800/Gusp (EUT L 111, 23.4.2013, s. 52).

3

(4)  Rådets beslut (Gusp) 2017/345 av den 27 februari 2017 om ändring av beslut (Gusp) 2016/849 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea (se sidan 59 i detta nummer av EUT).

4

---

BILAGA I

”BILAGA Ih

Den koppar, det nickel, det silver och den zink som avses i artikel 2.4 b.”

---

BILAGA II

”BILAGA IIIa

De statyer som avses i artikel 4c.1.”

---

BILAGA III

”BILAGA IIIb

De helikoptrar och fartyg som avses i artikel 4d.1.”

---

BILAGA IV

”BILAGA IVa

De fartyg som uppförts på förteckningen av sanktionskommittén enligt punkt 12 i säkerhetsrådets resolution 2321 (2016).”

---

| 28.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/9

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2017/331

av den 27 februari 2017

om ändring av förordning (EG) nr 765/2006 om restriktiva åtgärder mot Vitryssland

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 215,

med beaktande av rådets beslut 2012/642/Gusp av den 15 oktober 2012 om restriktiva åtgärder mot Vitryssland (1),

med beaktande av det gemensamma förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska kommissionen, och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (EG) nr 765/2006 (2) innehåller ett förbud mot export till personer, enheter eller organ av utrustning som kan användas för internt förtryck i Vitryssland samt mot tillhandahållandet av därtill kopplat tekniskt bistånd, förmedlingstjänster, finansiering eller ekonomiskt bistånd. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EG) nr 765/2006 (2) innehåller ett förbud mot export till personer, enheter eller organ av utrustning som kan användas för internt förtryck i Vitryssland samt mot tillhandahållandet av därtill kopplat tekniskt bistånd, förmedlingstjänster, finansiering eller ekonomiskt bistånd.

| (2) | Förordning (EG) nr 765/2006 ger verkan åt de åtgärder som föreskrivs i beslut 2012/642/Gusp. |
| --- | --- |

(2)

Förordning (EG) nr 765/2006 ger verkan åt de åtgärder som föreskrivs i beslut 2012/642/Gusp.

| (3) | Genom rådets beslut (Gusp) 2017/350 (3) om ändring av beslut 2012/642/Gusp undantas skidskytteutrustning från exportförbudet. |
| --- | --- |

(3)

Genom rådets beslut (Gusp) 2017/350 (3) om ändring av beslut 2012/642/Gusp undantas skidskytteutrustning från exportförbudet.

| (4) | Inget i denna förordning bör påverka licenskraven enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 258/2012 (4). |
| --- | --- |

(4)

Inget i denna förordning bör påverka licenskraven enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 258/2012 (4).

| (5) | Förordning (EG) nr 765/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 765/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska vara verkningsfulla bör denna förordning träda i kraft omedelbart. |
| --- | --- |

(6)

För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska vara verkningsfulla bör denna förordning träda i kraft omedelbart.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Förordning (EG) nr 765/2006 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1a ska följande punkt läggas till:

  ”4.   Punkt 1 ska inte tillämpas på gevär eller ammunition till dessa, och sikten, vilka förtecknas i bilaga IV och som även överensstämmer med specifikationerna för skidskytteutrustning som definieras i Internationella skidskytteförbundets evenemangs- och tävlingsregler och är uteslutande avsedda för användning vid skidskytteevenemang och skidskytteträning.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 1a ska följande punkt läggas till:

”4.   Punkt 1 ska inte tillämpas på gevär eller ammunition till dessa, och sikten, vilka förtecknas i bilaga IV och som även överensstämmer med specifikationerna för skidskytteutrustning som definieras i Internationella skidskytteförbundets evenemangs- och tävlingsregler och är uteslutande avsedda för användning vid skidskytteevenemang och skidskytteträning.”

| 2. | I artikel 1b ska följande punkt läggas till:

  ”4.   Punkt 1 ska inte tillämpas på gevär eller ammunition till dessa, och sikten, vilka förtecknas i bilaga IV och som även överensstämmer med specifikationerna för skidskytteutrustning, som definieras i Internationella skidskytteförbundets evenemangs- och tävlingsregler och är uteslutande avsedda för användning vid skidskytteevenemang och skidskytteträning.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 1b ska följande punkt läggas till:

”4.   Punkt 1 ska inte tillämpas på gevär eller ammunition till dessa, och sikten, vilka förtecknas i bilaga IV och som även överensstämmer med specifikationerna för skidskytteutrustning, som definieras i Internationella skidskytteförbundets evenemangs- och tävlingsregler och är uteslutande avsedda för användning vid skidskytteevenemang och skidskytteträning.”

2.   Texten i bilagan till den här förordningen ska läggas till förordning (EG) nr 765/2006 som bilaga IV.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 februari 2017.

På rådets vägnar

K. MIZZI

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 285, 17.10.2012, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 765/2006 av den 18 maj 2006 om restriktiva åtgärder mot Vitryssland (EUT L 134, 20.5.2006, s. 1).

2

(3)  Rådets beslut (Gusp) 2017/350 av den 27 februari 2017 om ändring av beslut 2012/642/Gusp om restriktiva åtgärder mot Vitryssland (EUT L 50, 28.2.2017, s. 81).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 258/2012 av den 14 mars 2012 om genomförande av artikel 10 i FN:s protokoll om olaglig tillverkning av och handel med eldvapen, delar till eldvapen och ammunition, bifogat till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (FN:s protokoll om skjutvapen), och om införande av exporttillstånd, import- och transiteringsåtgärder för skjutvapen, delar till skjutvapen och ammunition (EUT L 94, 30.3.2012, s. 1).

4

---

BILAGA

”BILAGA IV

Gevär, ammunition och sikten som avses i artikel 1a och 1b som också är förenliga med de specifikationer för skidskytteutrustning som anges i Internationella skidskytteförbundets tävlingsregler

Skidskyttegevär:

| ex 9303 30 | Andra kulgevär för sportskytte, jakt eller målskjutning |
| --- | --- |

ex 9303 30

Andra kulgevär för sportskytte, jakt eller målskjutning

Ammunition för skidskyttegevär:

| ex 9306 21 | Hagelpatroner |
| --- | --- |
| ex 9306 29 | Delar till hagelpatroner |
| ex 9306 30 90 | Patroner samt delar till sådana patroner, för andra vapen än hagelgevär, vapen för militärt bruk, revolvrar och pistoler enligt nr 9302, maskinpistoler enligt nr 9301 |

ex 9306 21

Hagelpatroner

ex 9306 29

Delar till hagelpatroner

ex 9306 30 90

Patroner samt delar till sådana patroner, för andra vapen än hagelgevär, vapen för militärt bruk, revolvrar och pistoler enligt nr 9302, maskinpistoler enligt nr 9301

Sikten för skidskyttegevär:

| ex 9305 20 | Delar och tillbehör till hagel- eller kulgevär enligt nr 9303”. |
| --- | --- |

ex 9305 20

Delar och tillbehör till hagel- eller kulgevär enligt nr 9303”.

---

| 28.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/11

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/332

av den 14 februari 2017

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pistacchio Verde di Bronte [SUB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Pistacchio Verde di Bronte”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 21/2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Pistacchio Verde di Bronte”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 21/2010 (2).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Pistacchio Verde di Bronte” (SUB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 februari 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 21/2010 av den 12 januari 2010 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pistacchio Verde di Bronte [SUB]) (EUT L 8, 13.1.2010, s. 3).

2

(3)  
  EUT C 403, 1.11.2016, s. 14.

3

---

| 28.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/12

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/333

av den 14 februari 2017

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Tysklands ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 186/2012 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Tysklands ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 186/2012 (2).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle” (SGB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 februari 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 186/2012 av den 7 mars 2012 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle (SGB)] (EUT L 69, 8.3.2012, s. 3).

2

(3)  
  EUT C 403, 1.11.2016, s. 20.

3

---

| 28.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/13

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2017/334

av den 27 februari 2017

om rättelse av de bulgariska, estniska, nederländska och tyska språkversionerna av förordning (EU) nr 1321/2014 om fortsatt luftvärdighet för luftfartyg och luftfartygsprodukter, delar och anordningar och om godkännande av organisationer och personal som arbetar med dessa arbetsuppgifter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 av den 20 februari 2008 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet, och om upphävande av rådets direktiv 91/670/EEG, förordning (EG) nr 1592/2002 och direktiv 2004/36/EG (1), särskilt artikel 5.5, och

av följande skäl:

| (1) | Det finns ett fel i den nederländska språkversionen av kommissionens förordning (EU) nr 1321/2014 (2) i dess lydelse enligt förordning (EU) 2015/1088 (3), närmare bestämt i punkt 145.A.55 c.3 i bilaga II (Del-145), vad gäller det antal år som omfattas av den bevarade underhållsdokumentation som ska distribueras. Det är därför nödvändigt att rätta den nederländska språkversionen. De övriga språkversionerna berörs inte. |
| --- | --- |

(1)

Det finns ett fel i den nederländska språkversionen av kommissionens förordning (EU) nr 1321/2014 (2) i dess lydelse enligt förordning (EU) 2015/1088 (3), närmare bestämt i punkt 145.A.55 c.3 i bilaga II (Del-145), vad gäller det antal år som omfattas av den bevarade underhållsdokumentation som ska distribueras. Det är därför nödvändigt att rätta den nederländska språkversionen. De övriga språkversionerna berörs inte.

| (2) | Det finns ett fel i de bulgariska, estniska och tyska språkversionerna av förordning (EU) nr 1321/2014 i dess lydelse enligt förordning (EU) 2015/1088, närmare bestämt i punkt 145.A.70 a.6 i bilaga II (Del-145), där termen ”stödpersonal” har utelämnats. Det är därför nödvändigt att rätta de bulgariska, estniska och tyska språkversionerna. De övriga språkversionerna berörs inte. |
| --- | --- |

(2)

Det finns ett fel i de bulgariska, estniska och tyska språkversionerna av förordning (EU) nr 1321/2014 i dess lydelse enligt förordning (EU) 2015/1088, närmare bestämt i punkt 145.A.70 a.6 i bilaga II (Del-145), där termen ”stödpersonal” har utelämnats. Det är därför nödvändigt att rätta de bulgariska, estniska och tyska språkversionerna. De övriga språkversionerna berörs inte.

| (3) | Förordning (EU) nr 1321/2014 bör därför rättas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EU) nr 1321/2014 bör därför rättas i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 65.1 i förordning (EG) nr 216/2008. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 65.1 i förordning (EG) nr 216/2008.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

(Gäller endast de bulgariska, estniska, nederländska och tyska språkversionerna.)

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 februari 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 79, 19.3.2008, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 1321/2014 av den 26 november 2014 om fortsatt luftvärdighet för luftfartyg och luftfartygsprodukter, delar och anordningar och om godkännande av organisationer och personal som arbetar med dessa arbetsuppgifter (EUT L 362, 17.12.2014, s. 1).

2

(3)  Kommissionens förordning (EU) 2015/1088 av den 3 juli 2015 om ändring av förordning (EU) nr 1321/2014 vad gäller lättnader i underhållsförfaranden för luftfartyg inom allmänflyg (EUT L 176, 7.7.2015, s. 4).

3

---

| 28.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/15

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2017/335

av den 27 februari 2017

om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller användningen av steviolglykosider (E 960) som sötningsmedel i vissa energireducerade konfektyrvaror

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (1), särskilt artikel 10.3, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 fastställs en unionsförteckning över livsmedelstillsatser som godkänts för användning i livsmedel samt villkoren för användningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 fastställs en unionsförteckning över livsmedelstillsatser som godkänts för användning i livsmedel samt villkoren för användningen.

| (2) | Denna förteckning får uppdateras i enlighet med det enhetliga förfarande som avses i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 (2), antingen på initiativ av kommissionen eller efter en ansökan. |
| --- | --- |

(2)

Denna förteckning får uppdateras i enlighet med det enhetliga förfarande som avses i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 (2), antingen på initiativ av kommissionen eller efter en ansökan.

| (3) | Den 27 maj 2015 lämnades en ansökan in om godkännande av användningen av steviolglykosider (E 960) som sötningsmedel i vissa energireducerade konfektyrvaror. Ansökan delgavs därefter medlemsstaterna i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1331/2008. |
| --- | --- |

(3)

Den 27 maj 2015 lämnades en ansökan in om godkännande av användningen av steviolglykosider (E 960) som sötningsmedel i vissa energireducerade konfektyrvaror. Ansökan delgavs därefter medlemsstaterna i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1331/2008.

| (4) | Steviolglykosider är energifria, sötsmakande beståndsdelar och kan användas för att ersätta energigivande sockerarter i vissa konfektyrvaror för att på så sätt minska energiinnehållet i dessa produkter och för att erbjuda konsumenterna energireducerade produkter i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1333/2008. Kombinerad användning av steviolglykosider och socker tillför produkter sötma och en bättre smakprofil jämfört med produkter där endast steviolglykosider används som sötningsmedel eftersom socker döljer eftersmaken av steviolglykosider. |
| --- | --- |

(4)

Steviolglykosider är energifria, sötsmakande beståndsdelar och kan användas för att ersätta energigivande sockerarter i vissa konfektyrvaror för att på så sätt minska energiinnehållet i dessa produkter och för att erbjuda konsumenterna energireducerade produkter i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1333/2008. Kombinerad användning av steviolglykosider och socker tillför produkter sötma och en bättre smakprofil jämfört med produkter där endast steviolglykosider används som sötningsmedel eftersom socker döljer eftersmaken av steviolglykosider.

| (5) | Enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1331/2008 ska kommissionen begära ett yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) innan unionsförteckningen över livsmedelstillsatser i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 uppdateras. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1331/2008 ska kommissionen begära ett yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) innan unionsförteckningen över livsmedelstillsatser i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 uppdateras.

| (6) | År 2010 antog myndigheten ett vetenskapligt yttrande (3) om säkerheten hos steviolglykosider för den föreslagna användningen som livsmedelstillsats (E 960) och fastställde ett acceptabelt dagligt intag (ADI) på 4 mg/kg kroppsvikt/dag, uttryckt som steviolekvivalenter. |
| --- | --- |

(6)

År 2010 antog myndigheten ett vetenskapligt yttrande (3) om säkerheten hos steviolglykosider för den föreslagna användningen som livsmedelstillsats (E 960) och fastställde ett acceptabelt dagligt intag (ADI) på 4 mg/kg kroppsvikt/dag, uttryckt som steviolekvivalenter.

| (7) | Myndigheten såg över exponeringsbedömningen för steviolglykosider 2015 och konstaterade att den uppskattade exponeringen låg under ADI för alla åldersgrupper, utom för småbarn i den övre delen av den högexponerade gruppen (95:e percentilen), i ett land (4). Exponeringsberäkningar som Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu utförde under 2015 visade att den föreslagna utvidgningen av användningen, under förutsättning av en marknadsandel på 25 % för produkter som innehåller steviolglykosider och 100 % varumärkeslojalitet, inte påverkar den 95:e percentilen av exponeringen hos småbarn i åldern två till sex år i Nederländerna. |
| --- | --- |

(7)

Myndigheten såg över exponeringsbedömningen för steviolglykosider 2015 och konstaterade att den uppskattade exponeringen låg under ADI för alla åldersgrupper, utom för småbarn i den övre delen av den högexponerade gruppen (95:e percentilen), i ett land (4). Exponeringsberäkningar som Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu utförde under 2015 visade att den föreslagna utvidgningen av användningen, under förutsättning av en marknadsandel på 25 % för produkter som innehåller steviolglykosider och 100 % varumärkeslojalitet, inte påverkar den 95:e percentilen av exponeringen hos småbarn i åldern två till sex år i Nederländerna.

| (8) | I sitt yttrande från 2015 angav myndigheten att det inte var möjligt att inom FoodEx-klassificeringssystemet återspegla alla de begränsningar/undantag som gäller för användningen av steviolglykosider (E 960) i livsmedel i livsmedelskategori 05.2. Därför tilldelades hela den livsmedelskategorin det högsta gränsvärdet på 2 000 mg/kg, vilket resulterade i en överskattning av exponeringen. Dessutom identifierades livsmedel i kategori 05.2, ”Andra konfektyrvaror inklusive mikrosötsaker för frisk andedräkt”, inte som en av de livsmedelskategorier som utgör huvudkällor till exponering för steviolglykosider (E 960). |
| --- | --- |

(8)

I sitt yttrande från 2015 angav myndigheten att det inte var möjligt att inom FoodEx-klassificeringssystemet återspegla alla de begränsningar/undantag som gäller för användningen av steviolglykosider (E 960) i livsmedel i livsmedelskategori 05.2. Därför tilldelades hela den livsmedelskategorin det högsta gränsvärdet på 2 000 mg/kg, vilket resulterade i en överskattning av exponeringen. Dessutom identifierades livsmedel i kategori 05.2, ”Andra konfektyrvaror inklusive mikrosötsaker för frisk andedräkt”, inte som en av de livsmedelskategorier som utgör huvudkällor till exponering för steviolglykosider (E 960).

| (9) | Med tanke på att den uppskattade exponeringen ligger under ADI för alla åldersgrupper medför de föreslagna användningarna och mängderna av steviolglykosider (E 960) som sötningsmedel inte några risker. |
| --- | --- |

(9)

Med tanke på att den uppskattade exponeringen ligger under ADI för alla åldersgrupper medför de föreslagna användningarna och mängderna av steviolglykosider (E 960) som sötningsmedel inte några risker.

| (10) | Användningen av steviolglykosider (E 960) bör därför godkännas som sötningsmedel i vissa energireducerade konfektyrvaror i livsmedelskategori 05.2, ”Andra konfektyrvaror inklusive mikrosötsaker för frisk andedräkt”: hårda konfektyrvaror (hårda karameller och klubbor), mjuka konfektyrvaror (karameller med visst tuggmotstånd, fruktgummi och skumprodukter/marshmallows), lakrits, nougat och marsipan (vid en maximihalt på 350 mg/kg), starkt smaksatta halspastiller (vid en maximihalt på 670 mg/kg) och mikrosötsaker för frisk andedräkt (vid en maximihalt på 2 000 mg/kg). |
| --- | --- |

(10)

Användningen av steviolglykosider (E 960) bör därför godkännas som sötningsmedel i vissa energireducerade konfektyrvaror i livsmedelskategori 05.2, ”Andra konfektyrvaror inklusive mikrosötsaker för frisk andedräkt”: hårda konfektyrvaror (hårda karameller och klubbor), mjuka konfektyrvaror (karameller med visst tuggmotstånd, fruktgummi och skumprodukter/marshmallows), lakrits, nougat och marsipan (vid en maximihalt på 350 mg/kg), starkt smaksatta halspastiller (vid en maximihalt på 670 mg/kg) och mikrosötsaker för frisk andedräkt (vid en maximihalt på 2 000 mg/kg).

| (11) | Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 bör ändras i enlighet med detta.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 februari 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 av den 16 december 2008 om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer (EUT L 354, 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  
  EFSA Journal, vol. 8(2010):4, artikelnr 1537.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal, vol. 13(2015):6, artikelnr 4146.

4

EFSA Journal

---

BILAGA

Livsmedelskategori 05.2, ”Andra konfektyrvaror inklusive mikrosötsaker för frisk andedräkt”, i del E i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 ska ändras på följande sätt:

| a) | Uppgifterna om E 960 steviolglykosider som gäller ”Endast konfektyrvaror utan tillfört socker” ska ersättas med följande: | ”E 960 | Steviolglykosider | 350 | (60) | Endast konfektyrvaror utan tillfört socker
  Endast energireducerade, hårda konfektyrvaror (hårda karameller och klubbor)
  Endast energireducerade, mjuka konfektyrvaror (karameller med visst tuggmotstånd, fruktgummi och skumprodukter/marshmallows)
  Endast energireducerad lakrits
  Endast energireducerad nougat
  Endast energireducerad marsipan” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

a)

Uppgifterna om E 960 steviolglykosider som gäller ”Endast konfektyrvaror utan tillfört socker” ska ersättas med följande:

”E 960

Steviolglykosider

350

(60)

Endast konfektyrvaror utan tillfört socker

Endast energireducerade, hårda konfektyrvaror (hårda karameller och klubbor)

Endast energireducerade, mjuka konfektyrvaror (karameller med visst tuggmotstånd, fruktgummi och skumprodukter/marshmallows)

Endast energireducerad lakrits

Endast energireducerad nougat

Endast energireducerad marsipan”

| b) | Uppgifterna om E 960 steviolglykosider som gäller ”Endast starkt smaksatta halspastiller utan tillfört socker” ska ersättas med följande: | ”E 960 | Steviolglykosider | 670 | (60) | Endast starkt smaksatta halspastiller, energireducerade eller utan tillfört socker” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Uppgifterna om E 960 steviolglykosider som gäller ”Endast starkt smaksatta halspastiller utan tillfört socker” ska ersättas med följande:

”E 960

Steviolglykosider

670

(60)

Endast starkt smaksatta halspastiller, energireducerade eller utan tillfört socker”

| c) | Uppgifterna om E 960 steviolglykosider som gäller ”Endast mikrosötsaker för frisk andedräkt utan tillfört socker” ska ersättas med följande: | ”E 960 | Steviolglykosider | 2 000 | (60) | Endast mikrosötsaker för frisk andedräkt, energireducerade eller utan tillfört socker” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Uppgifterna om E 960 steviolglykosider som gäller ”Endast mikrosötsaker för frisk andedräkt utan tillfört socker” ska ersättas med följande:

”E 960

Steviolglykosider

2 000

(60)

Endast mikrosötsaker för frisk andedräkt, energireducerade eller utan tillfört socker”

---

| 28.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/18

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/336

av den 27 februari 2017

om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av viss grovplåt av olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Provisoriska åtgärder

Provisoriska åtgärder

| (1) | Den 7 oktober 2016 införde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en provisorisk antidumpningstull på import till Europeiska unionen (nedan kallad unionen) av platta produkter av olegerat eller legerat stål (utom rostfritt stål, kisellegerat stål, verktygsstål och snabbstål), varmvalsade och varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, inte i ringar eller rullar, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm eller en tjocklek av minst 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm (nedan kallat grovplåt) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina), genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1777 (2) (nedan kallad förordningen om provisorisk tull). |
| --- | --- |

(1)

Den 7 oktober 2016 införde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en provisorisk antidumpningstull på import till Europeiska unionen (nedan kallad unionen) av platta produkter av olegerat eller legerat stål (utom rostfritt stål, kisellegerat stål, verktygsstål och snabbstål), varmvalsade och varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, inte i ringar eller rullar, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm eller en tjocklek av minst 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm (nedan kallat grovplåt) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina), genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1777 (2) (nedan kallad förordningen om provisorisk tull).

kommissionen

unionen

grovplåt

Kina

2

förordningen om provisorisk tull

| (2) | Kommissionen inledde sin undersökning den 13 februari 2016 genom att offentliggöra ett inledningstillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning, till följd av ett klagomål som European Steel Association ingav den 4 januari 2016 (nedan kallad Eurofer) på uppdrag av tillverkare som står för mer än 25 procent av unionens totala produktion av grovplåt. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen inledde sin undersökning den 13 februari 2016 genom att offentliggöra ett inledningstillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning, till följd av ett klagomål som European Steel Association ingav den 4 januari 2016 (nedan kallad Eurofer) på uppdrag av tillverkare som står för mer än 25 procent av unionens totala produktion av grovplåt.

Europeiska unionens officiella tidning

Eurofer

| (3) | I enlighet med skälen 28 och 29 i förordningen om provisorisk tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden från och med den 1 januari 2015 till den 31 december 2015 (nedan kallad undersökningsperioden), och undersökningen av de tendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med skälen 28 och 29 i förordningen om provisorisk tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden från och med den 1 januari 2015 till den 31 december 2015 (nedan kallad undersökningsperioden), och undersökningen av de tendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

skadeundersökningsperioden

1.2   Registrering

Registrering

| (4) | Kommissionen lät import av grovplåt med ursprung i Kina bli föremål för registrering den 11 augusti 2016 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1357 (3) (nedan kallad registreringsförordningen). Registreringen av import upphörde i och med att provisoriska åtgärder infördes den 8 oktober 2016. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen lät import av grovplåt med ursprung i Kina bli föremål för registrering den 11 augusti 2016 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1357 (3) (nedan kallad registreringsförordningen). Registreringen av import upphörde i och med att provisoriska åtgärder infördes den 8 oktober 2016.

3

registreringsförordningen

| (5) | Berörda parter kunde lämna synpunkter inom 20 dagar efter registreringen. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(5)

Berörda parter kunde lämna synpunkter inom 20 dagar efter registreringen. Inga synpunkter inkom.

1.3   Efterföljande förfarande

Efterföljande förfarande

| (6) | Efter offentliggörandet av de viktigaste omständigheterna och övervägandena utifrån vilka en provisorisk antidumpningstull infördes (nedan kallat det provisoriska offentliggörandet) lämnade Eurofer, en förening för ståltillverkare från Kina (Cisa), en exporterande tillverkare från Kina, en grovplåtsimportör i unionen som avses i skäl 34 i förordningen om provisorisk tull (nedan kallad en importör) och en tillfällig sammanslutning av användare inom den varuproducerande näringen i efterföljande led (vindkraftverk), skriftliga synpunkter om de provisoriska avgörandena. |
| --- | --- |

(6)

Efter offentliggörandet av de viktigaste omständigheterna och övervägandena utifrån vilka en provisorisk antidumpningstull infördes (nedan kallat det provisoriska offentliggörandet) lämnade Eurofer, en förening för ståltillverkare från Kina (Cisa), en exporterande tillverkare från Kina, en grovplåtsimportör i unionen som avses i skäl 34 i förordningen om provisorisk tull (nedan kallad en importör) och en tillfällig sammanslutning av användare inom den varuproducerande näringen i efterföljande led (vindkraftverk), skriftliga synpunkter om de provisoriska avgörandena.

det provisoriska offentliggörandet

en importör

| (7) | De parter som så önskade gavs tillfälle att bli hörda. En exporterande tillverkare från Kina, Cisa och en importör hördes. |
| --- | --- |

(7)

De parter som så önskade gavs tillfälle att bli hörda. En exporterande tillverkare från Kina, Cisa och en importör hördes.

| (8) | Kommissionen beaktade de berörda parternas muntliga och skriftliga synpunkter, och svarade på dem enligt nedan. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen beaktade de berörda parternas muntliga och skriftliga synpunkter, och svarade på dem enligt nedan.

| (9) | Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som bedömdes vara nödvändiga för de slutgiltiga avgörandena. För att kontrollera oberoende importörers svar på frågeformuläret gjordes kontrollbesök på plats hos följande parter:






  — | Network Steel S.L., Madrid, Spanien. |
| --- | --- | --- |

(9)

Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som bedömdes vara nödvändiga för de slutgiltiga avgörandena. För att kontrollera oberoende importörers svar på frågeformuläret gjordes kontrollbesök på plats hos följande parter:

—

Network Steel S.L., Madrid, Spanien.

| — | Primex Steel Trading GmbH, Düsseldorf, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Primex Steel Trading GmbH, Düsseldorf, Tyskland.

| — | Salzgitter Mannesmann International GmbH, Düsseldorf, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Salzgitter Mannesmann International GmbH, Düsseldorf, Tyskland.

| (10) | Kommissionen informerade alla parter om de viktigaste omständigheterna och övervägandena som låg till grund för införandet av en slutgiltig antidumpningstull på import till unionen av grovplåt med ursprung i Kina och att slutgiltigt ta ut de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den provisoriska tullen (nedan kallat det slutliga meddelandet av uppgifter). |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen informerade alla parter om de viktigaste omständigheterna och övervägandena som låg till grund för införandet av en slutgiltig antidumpningstull på import till unionen av grovplåt med ursprung i Kina och att slutgiltigt ta ut de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den provisoriska tullen (nedan kallat det slutliga meddelandet av uppgifter).

det slutliga meddelandet av uppgifter

| (11) | Alla parter beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutliga meddelandet av uppgifter. Eurofer, Cisa och en importör lämnade skriftliga synpunkter efter det slutliga meddelandet av uppgifter och vid en utfrågning. Synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt. |
| --- | --- |

(11)

Alla parter beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutliga meddelandet av uppgifter. Eurofer, Cisa och en importör lämnade skriftliga synpunkter efter det slutliga meddelandet av uppgifter och vid en utfrågning. Synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.

1.4   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (12) | Cisa hävdade att ett urval unionstillverkare som står för 28,5 procent av den totala försäljningen inom unionsindustrin var för litet och att det inte täckte försäljningen i tillräcklig grad. |
| --- | --- |

(12)

Cisa hävdade att ett urval unionstillverkare som står för 28,5 procent av den totala försäljningen inom unionsindustrin var för litet och att det inte täckte försäljningen i tillräcklig grad.

| (13) | Som anges i skäl 12 i förordningen om preliminär tull gjordes urvalet av unionstillverkare på grundval av de största representativa försäljningsvolymerna i unionen under undersökningsperioden som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. |
| --- | --- |

(13)

Som anges i skäl 12 i förordningen om preliminär tull gjordes urvalet av unionstillverkare på grundval av de största representativa försäljningsvolymerna i unionen under undersökningsperioden som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande.

| (14) | Redan av det skälet måste argumentet avvisas. Såsom anges i skäl 197 råder en nästan fullständig motsvarighet på över 90 % (per volym) och omkring 70 % (per produktkontrollnummer som används för att skilja mellan produkttyper i undersökningen) mellan de produkttyper som exporterades av de exporterande tillverkare från Kina som ingick i urvalet och de produkttyper som unionstillverkarna i urvalet sålde på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(14)

Redan av det skälet måste argumentet avvisas. Såsom anges i skäl 197 råder en nästan fullständig motsvarighet på över 90 % (per volym) och omkring 70 % (per produktkontrollnummer som används för att skilja mellan produkttyper i undersökningen) mellan de produkttyper som exporterades av de exporterande tillverkare från Kina som ingick i urvalet och de produkttyper som unionstillverkarna i urvalet sålde på unionsmarknaden.

| (15) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter återkom Cisa till denna fråga i sina kommentarer och vid utfrågningen, och meddelade att det är mycket svårt att tro att det råder en nästan fullständig motsvarighet mellan produktkontrollnummer om en majoritet av dem inte säljs av alla tre unionstillverkare som ingår i urvalet. Kommissionen noterar att motsvarigheterna mellan produktkontrollnumren verifierades en gång till och att de procentsatser som angavs i skäl 14 befanns korrekta. |
| --- | --- |

(15)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter återkom Cisa till denna fråga i sina kommentarer och vid utfrågningen, och meddelade att det är mycket svårt att tro att det råder en nästan fullständig motsvarighet mellan produktkontrollnummer om en majoritet av dem inte säljs av alla tre unionstillverkare som ingår i urvalet. Kommissionen noterar att motsvarigheterna mellan produktkontrollnumren verifierades en gång till och att de procentsatser som angavs i skäl 14 befanns korrekta.

| (16) | Kommissionen påpekar i det här sammanhanget att ”motsvarighet” innebär att i fråga om en produkttyp som exporteras av de exporterande tillverkare från Kina som ingår i urvalet med ett givet produktkontrollnummer, så finns det minst en transaktion för produkttypen under samma produktkontrollnummer för de unionstillverkare som ingår i urvalet. En motsvarighet på över 90 % per volym innebär att 90 % av importtransaktionerna hos de exporterande tillverkare från Kina som ingår i urvalet omfattas av ett produktkontrollnummer för vilket det finns minst en transaktion för de unionstillverkare som ingår i urvalet. En motsvarighet på 70 % per produktkontrollnummer betyder att i fråga om 70 % av de produkttyper som importeras med ett visst produktkontrollnummer finns det minst en motsvarande transaktion för de unionstillverkare som ingår i urvalet. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen påpekar i det här sammanhanget att ”motsvarighet” innebär att i fråga om en produkttyp som exporteras av de exporterande tillverkare från Kina som ingår i urvalet med ett givet produktkontrollnummer, så finns det minst en transaktion för produkttypen under samma produktkontrollnummer för de unionstillverkare som ingår i urvalet. En motsvarighet på över 90 % per volym innebär att 90 % av importtransaktionerna hos de exporterande tillverkare från Kina som ingår i urvalet omfattas av ett produktkontrollnummer för vilket det finns minst en transaktion för de unionstillverkare som ingår i urvalet. En motsvarighet på 70 % per produktkontrollnummer betyder att i fråga om 70 % av de produkttyper som importeras med ett visst produktkontrollnummer finns det minst en motsvarande transaktion för de unionstillverkare som ingår i urvalet.

| (17) | Kommissionen konstaterar därför att urvalet av unionstillverkare är representativt, även om enbart den omständigheten att det grundades på den största volym som rimligen kunde undersökas inte är ett tillräckligt argument. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen konstaterar därför att urvalet av unionstillverkare är representativt, även om enbart den omständigheten att det grundades på den största volym som rimligen kunde undersökas inte är ett tillräckligt argument.

| (18) | I frånvaro av ytterligare synpunkter på stickprovsmetoden bekräftar kommissionen de provisoriska avgöranden som anges i skälen 11–24 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(18)

I frånvaro av ytterligare synpunkter på stickprovsmetoden bekräftar kommissionen de provisoriska avgöranden som anges i skälen 11–24 i förordningen om provisorisk tull.

1.5   Enskild undersökning

Enskild undersökning

| (19) | Enligt skäl 25 i förordningen om provisorisk tull har sju grupper av exporterande tillverkare i Kina angett att de önskar begära en enskild undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(19)

Enligt skäl 25 i förordningen om provisorisk tull har sju grupper av exporterande tillverkare i Kina angett att de önskar begära en enskild undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen.

| (20) | Ingen av dessa exporterande tillverkare svarade på frågeformuläret, och därför ansåg man inte att några begäranden hade mottagits. En av de sju exporterande tillverkarna sände dock tillbaka ett formulär för ansökan om marknadsekonomisk status och begärde, efter offentliggörandet av förordningen om provisorisk tull, att kommissionen skulle behandla denna ansökan. |
| --- | --- |

(20)

Ingen av dessa exporterande tillverkare svarade på frågeformuläret, och därför ansåg man inte att några begäranden hade mottagits. En av de sju exporterande tillverkarna sände dock tillbaka ett formulär för ansökan om marknadsekonomisk status och begärde, efter offentliggörandet av förordningen om provisorisk tull, att kommissionen skulle behandla denna ansökan.

| (21) | Med tanke på att den exporterande tillverkaren inte skickade tillbaka ett frågeformulär avvisades företagets begäran, eftersom den exporterande tillverkaren inte hade visat att den uppfyller villkoren för att beviljas en enskild undersökning. Mot denna bakgrund informerades den exporterande tillverkaren om att inlämnandet av ett formulär för ansökan om marknadsekonomisk status inte var tillräckligt för att styrka dess begäran. Kommissionen bedömde inte ansökan om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 d i grundförordningen eftersom företaget inte ingick i urvalet och inte heller hade begärt enskild undersökning. |
| --- | --- |

(21)

Med tanke på att den exporterande tillverkaren inte skickade tillbaka ett frågeformulär avvisades företagets begäran, eftersom den exporterande tillverkaren inte hade visat att den uppfyller villkoren för att beviljas en enskild undersökning. Mot denna bakgrund informerades den exporterande tillverkaren om att inlämnandet av ett formulär för ansökan om marknadsekonomisk status inte var tillräckligt för att styrka dess begäran. Kommissionen bedömde inte ansökan om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 d i grundförordningen eftersom företaget inte ingick i urvalet och inte heller hade begärt enskild undersökning.

| (22) | I frånvaro av ytterligare synpunkter på den enskilda undersökningen, bekräftar kommissionen de provisoriska avgöranden som anges i skäl 25 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(22)

I frånvaro av ytterligare synpunkter på den enskilda undersökningen, bekräftar kommissionen de provisoriska avgöranden som anges i skäl 25 i förordningen om provisorisk tull.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Invändningar gällande produktdefinitionen

Invändningar gällande produktdefinitionen

| (23) | I skälen 30 och 31 i förordningen om provisorisk tull anges den provisoriska definitionen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(23)

I skälen 30 och 31 i förordningen om provisorisk tull anges den provisoriska definitionen av den berörda produkten.

| (24) | I skälen 34 och 41 i förordningen om provisorisk tull anges invändningar från en importör och kommissionens bedömning av dessa när det gäller produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(24)

I skälen 34 och 41 i förordningen om provisorisk tull anges invändningar från en importör och kommissionens bedömning av dessa när det gäller produktdefinitionen.

| (25) | Till följd av införandet av provisoriska åtgärder framförde en importör och Cisa ytterligare invändningar där man hävdade att vissa produkttyper, nämligen






  — | konstruktionsstål av stålsort S500 och uppåt, |
| --- | --- | --- |

(25)

Till följd av införandet av provisoriska åtgärder framförde en importör och Cisa ytterligare invändningar där man hävdade att vissa produkttyper, nämligen

—

konstruktionsstål av stålsort S500 och uppåt,

| — | stål för sätthärdning, släckning och härdning, |
| --- | --- |

—

stål för sätthärdning, släckning och härdning,

| — | rörledningsstål, |
| --- | --- |

—

rörledningsstål,

| — | nötningsbeständigt stål, |
| --- | --- |

—

nötningsbeständigt stål,

| — | annat stål (4), |
| --- | --- |

—

annat stål (4),

4

| — | all grovplåt med en tjocklek av mer än 150 mm, |
| --- | --- |

—

all grovplåt med en tjocklek av mer än 150 mm,

som man själv kallar för specialgrovplåt inte bör omfattas av produktdefinitionen.

specialgrovplåt

| (26) | Kommissionen konstaterar att både ”specialgrovplåt” och annan grovplåt kan måttillverkas, så detta är inte ett relevant kriterium för att skilja mellan produkttyperna. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen konstaterar att både ”specialgrovplåt” och annan grovplåt kan måttillverkas, så detta är inte ett relevant kriterium för att skilja mellan produkttyperna.

| (27) | Ett antal argument till stöd för denna begäran om uteslutande framfördes, och de analyseras individuellt nedan. |
| --- | --- |

(27)

Ett antal argument till stöd för denna begäran om uteslutande framfördes, och de analyseras individuellt nedan.

| (28) | Till att börja med påminner kommissionen om att enligt rättspraxis specificeras varken i grundförordningen eller i WTO:s antidumpningsavtal omfattningen av begreppet berörd produkt. Domstolen anser därför att kommissionen har stor frihet när den definierar vad som avses med berörd produkt. Framför finns inget krav på homogenitet eller likhet mellan de aktuella produkterna. Unionsdomstolarna ansåg det snarare relevant huruvida alla aktuella produkter delar samma fysikaliska och tekniska egenskaper. Tribunalen har också ansett att slutanvändning och utbytbarhet kan vara relevanta kriterier. |
| --- | --- |

(28)

Till att börja med påminner kommissionen om att enligt rättspraxis specificeras varken i grundförordningen eller i WTO:s antidumpningsavtal omfattningen av begreppet berörd produkt. Domstolen anser därför att kommissionen har stor frihet när den definierar vad som avses med berörd produkt. Framför finns inget krav på homogenitet eller likhet mellan de aktuella produkterna. Unionsdomstolarna ansåg det snarare relevant huruvida alla aktuella produkter delar samma fysikaliska och tekniska egenskaper. Tribunalen har också ansett att slutanvändning och utbytbarhet kan vara relevanta kriterier.

berörd produkt

| (29) | Kommissionen kommer först att redogöra för analysen av de kriterierna i det aktuella fallet och därefter förklara hur den utövade sin frihet mot den bakgrunden. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen kommer först att redogöra för analysen av de kriterierna i det aktuella fallet och därefter förklara hur den utövade sin frihet mot den bakgrunden.

2.1.1   Skillnad i fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper

Skillnad i fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper

| (30) | En importör hävdade att ”specialgrovplåt” enkelt kan särskiljas från ”råvarugrovplåt” genom kemiska egenskaper som kolhalt, fysikaliska egenskaper som hållfasthet eller brinellhårdhet och tekniska egenskaper som kvalitetsbeteckningar eller tjocklek. |
| --- | --- |

(30)

En importör hävdade att ”specialgrovplåt” enkelt kan särskiljas från ”råvarugrovplåt” genom kemiska egenskaper som kolhalt, fysikaliska egenskaper som hållfasthet eller brinellhårdhet och tekniska egenskaper som kvalitetsbeteckningar eller tjocklek.

| (31) | Cisa hävdade att tjockleksparametern är det absolut viktigaste kriteriet (per exportvolym) för att särskilja ”specialgrovplåt”, vilket omfattar över hälften av de produkter som utesluts. Cisa grundade sitt argument för uteslutande från produktdefinitionen på strukturen hos det produktkontrollnummer som används för att gruppera de olika produkttyperna i undersökningen. |
| --- | --- |

(31)

Cisa hävdade att tjockleksparametern är det absolut viktigaste kriteriet (per exportvolym) för att särskilja ”specialgrovplåt”, vilket omfattar över hälften av de produkter som utesluts. Cisa grundade sitt argument för uteslutande från produktdefinitionen på strukturen hos det produktkontrollnummer som används för att gruppera de olika produkttyperna i undersökningen.

| (32) | Produktkontrollnumrets struktur används för att säkerställa att produkter med jämförbara kostnader och priser jämförs – den ger inga indikationer på produktens användningsområde eller utbytbarhet. När det gäller tjocklek säger produktkontrollnumret inte heller något om produktens fysikaliska, kemiska eller tekniska egenskaper. Ingen av de berörda parterna kunde i synnerhet visa att grovplåt med en tjocklek av 155 mm inte har samma slutanvändning och inte är utbytbar mot grovplåt med en tjocklek av 145 mm, när alla andra parametrar är likvärdiga. |
| --- | --- |

(32)

Produktkontrollnumrets struktur används för att säkerställa att produkter med jämförbara kostnader och priser jämförs – den ger inga indikationer på produktens användningsområde eller utbytbarhet. När det gäller tjocklek säger produktkontrollnumret inte heller något om produktens fysikaliska, kemiska eller tekniska egenskaper. Ingen av de berörda parterna kunde i synnerhet visa att grovplåt med en tjocklek av 155 mm inte har samma slutanvändning och inte är utbytbar mot grovplåt med en tjocklek av 145 mm, när alla andra parametrar är likvärdiga.

| (33) | Även om det kan finnas särskilda skillnader i de specifika egenskaper som anges i skäl 30, visar detta inte att ”specialgrovplåt” inte har samma grundläggande egenskaper som ”råvarugrovplåt”. |
| --- | --- |

(33)

Även om det kan finnas särskilda skillnader i de specifika egenskaper som anges i skäl 30, visar detta inte att ”specialgrovplåt” inte har samma grundläggande egenskaper som ”råvarugrovplåt”.

| (34) | Eurofer begärde att produktdefinitionen skulle bibehållas och stödde kommissionens argument i skälen 36 och 41 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(34)

Eurofer begärde att produktdefinitionen skulle bibehållas och stödde kommissionens argument i skälen 36 och 41 i förordningen om provisorisk tull.

| (35) | Man hävdade dessutom att de dumpade importerna från Kina omfattar flera olika stålsorter och dimensioner samt såväl legerat som olegerat grovplåtsstål. Avslutningsvis konstaterade man att det inte finns något särskilt krav om homogenitet eller likhet mellan de produkter som omfattas av den berörda produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(35)

Man hävdade dessutom att de dumpade importerna från Kina omfattar flera olika stålsorter och dimensioner samt såväl legerat som olegerat grovplåtsstål. Avslutningsvis konstaterade man att det inte finns något särskilt krav om homogenitet eller likhet mellan de produkter som omfattas av den berörda produktdefinitionen.

| (36) | Kommissionen konstaterar att det mycket riktigt är vanligt i antidumpningsundersökningar att produktdefinitionen omfattar hundratals eller till och med tusentals produkttyper som inte är identiska eller homogena men ändå har samma grundläggande egenskaper, vilket är fallet i denna undersökning. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen konstaterar att det mycket riktigt är vanligt i antidumpningsundersökningar att produktdefinitionen omfattar hundratals eller till och med tusentals produkttyper som inte är identiska eller homogena men ändå har samma grundläggande egenskaper, vilket är fallet i denna undersökning.

| (37) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter återkom Cisa, Eurofer och en importör till denna fråga i sina kommentarer och vid utfrågningen:






  a) | Cisa framförde inga nya tyngre argument: |
| --- | --- | --- |

(37)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter återkom Cisa, Eurofer och en importör till denna fråga i sina kommentarer och vid utfrågningen:

a)

Cisa framförde inga nya tyngre argument:

| b) | En importör hävdade att ”specialgrovplåt” och ”råvarugrovplåt” inte har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och att det faktum att grovplåt kan måttillverkas inte ogiltigförklarar distinktionen genom tjocklek mellan ”specialgrovplåt” och ”råvarugrovplåt”.
  I detta sammanhang hänvisade importören till tre tidigare antidumpningsärenden där mått användes för att definiera undersökta produkter, exempelvis största tvärsnitt (linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ukraina (5)), vissa tjockleksintervaller kombinerade med viss bredd (aluminiumfolie med ursprung i Armenien, Brasilien och Folkrepubliken Kina (6)) eller hänvisning till fysikaliska och kemiska egenskaper (korrosionsbeständigt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (7)).
  Med detta som underlag drog importören slutsatsen att kommissionen kunde hänvisa till tjockleken på 150 mm för att skilja mellan ”specialgrovplåt” och ”råvarugrovplåt”. |
| --- | --- |

b)

En importör hävdade att ”specialgrovplåt” och ”råvarugrovplåt” inte har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och att det faktum att grovplåt kan måttillverkas inte ogiltigförklarar distinktionen genom tjocklek mellan ”specialgrovplåt” och ”råvarugrovplåt”.

I detta sammanhang hänvisade importören till tre tidigare antidumpningsärenden där mått användes för att definiera undersökta produkter, exempelvis största tvärsnitt (linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ukraina (5)), vissa tjockleksintervaller kombinerade med viss bredd (aluminiumfolie med ursprung i Armenien, Brasilien och Folkrepubliken Kina (6)) eller hänvisning till fysikaliska och kemiska egenskaper (korrosionsbeständigt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (7)).

5

6

7

Med detta som underlag drog importören slutsatsen att kommissionen kunde hänvisa till tjockleken på 150 mm för att skilja mellan ”specialgrovplåt” och ”råvarugrovplåt”.

| c) | Eurofer hävdade däremot att all grovplåt delar liknande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper eftersom all grovplåt tillverkas av valsad platt stål, är platt (dvs. inte i ringar eller rullar) och har liknande mått som uppfyller definitionen för den berörda produkten.
  I detta sammanhang hänvisade Eurofer till tre tidigare antidumpningsfall i stålindustrin där den undersökta produkten definierades som en produktklass oavsett tjocklek eller stålsort (varmvalsade platta produkter med ursprung i Bulgarien, Indien, Sydafrika, Taiwan och Jugoslavien (8)), trots förekomsten av en bred produktmix bland produkttyperna (rostfritt stål med ursprung i Indien (9)) eller trots skillnaderna i järnförlust eller bullernivåer (kornorienterade valsade platta produkter av kisellegerat elektrostål med ursprung i Amerikas förenta stater, Japan, Folkrepubliken Kina, Ryska federationen och Republiken Korea (10)).
  Eurofer hänvisade också till fall med andra produkter som solpaneler med ursprung i Kina och skodon med ursprung i Kina och Vietnam, där produkter med olika egenskaper också befanns omfattas av samma definition som den berörda produkten.
  Slutligen påpekade Eurofer också att tribunalen (11) fastslog att kommissionen ”har ett stort utrymme för skönsmässig bedömning” när den likadana produkten ska fastställas. |
| --- | --- |

c)

Eurofer hävdade däremot att all grovplåt delar liknande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper eftersom all grovplåt tillverkas av valsad platt stål, är platt (dvs. inte i ringar eller rullar) och har liknande mått som uppfyller definitionen för den berörda produkten.

I detta sammanhang hänvisade Eurofer till tre tidigare antidumpningsfall i stålindustrin där den undersökta produkten definierades som en produktklass oavsett tjocklek eller stålsort (varmvalsade platta produkter med ursprung i Bulgarien, Indien, Sydafrika, Taiwan och Jugoslavien (8)), trots förekomsten av en bred produktmix bland produkttyperna (rostfritt stål med ursprung i Indien (9)) eller trots skillnaderna i järnförlust eller bullernivåer (kornorienterade valsade platta produkter av kisellegerat elektrostål med ursprung i Amerikas förenta stater, Japan, Folkrepubliken Kina, Ryska federationen och Republiken Korea (10)).

8

9

10

Eurofer hänvisade också till fall med andra produkter som solpaneler med ursprung i Kina och skodon med ursprung i Kina och Vietnam, där produkter med olika egenskaper också befanns omfattas av samma definition som den berörda produkten.

Slutligen påpekade Eurofer också att tribunalen (11) fastslog att kommissionen ”har ett stort utrymme för skönsmässig bedömning” när den likadana produkten ska fastställas.

11

| (38) | När det gäller ovanstående kommentarer noterar kommissionen att så som är fallet i de flesta undersökningar täcker definitionen av den berörda produkten ett brett utbud av produkttyper som delar samma eller liknande grundläggande fysikaliska, tekniska och kemiska egenskaper. Det faktum att dessa egenskaper kan variera från produkttyp till produkttyp kan leda till att ett brett utbud av typer omfattas. |
| --- | --- |

(38)

När det gäller ovanstående kommentarer noterar kommissionen att så som är fallet i de flesta undersökningar täcker definitionen av den berörda produkten ett brett utbud av produkttyper som delar samma eller liknande grundläggande fysikaliska, tekniska och kemiska egenskaper. Det faktum att dessa egenskaper kan variera från produkttyp till produkttyp kan leda till att ett brett utbud av typer omfattas.

| (39) | Kommissionen noterar vidare att även om olika typer av grovplåt har olika tjocklek, stålsorter etc., så kunde Cisa och en importör inte visa eller lämna in bevisning eller tyngre argument för att tjockleken på 150 mm skulle utgöra en lämplig distinktion mellan ”specialgrovplåt” och ”råvarugrovplåt” av skäl som rör fysikaliska, tekniska och kemiska egenskaper eller slutanvändning eller utbytbarhet (se avsnitt 2.1.2). |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen noterar vidare att även om olika typer av grovplåt har olika tjocklek, stålsorter etc., så kunde Cisa och en importör inte visa eller lämna in bevisning eller tyngre argument för att tjockleken på 150 mm skulle utgöra en lämplig distinktion mellan ”specialgrovplåt” och ”råvarugrovplåt” av skäl som rör fysikaliska, tekniska och kemiska egenskaper eller slutanvändning eller utbytbarhet (se avsnitt 2.1.2).

| (40) | På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att ”specialgrovplåt” och ”råvarugrovplåt” har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper. |
| --- | --- |

(40)

På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att ”specialgrovplåt” och ”råvarugrovplåt” har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper.

2.1.2   Olika slutanvändning och utbytbarhet

Olika slutanvändning och utbytbarhet

| (41) | Cisa och en importör hävdade även att import av ”specialgrovplåt” har en helt annan slutanvändning, och att sådan plåt inte kan ersättas med ”råvarugrovplåt”. Cisa framhöll att importen av ”specialgrovplåt” främst sker till unionens metallformningsindustri, som är beroende av sådan import. |
| --- | --- |

(41)

Cisa och en importör hävdade även att import av ”specialgrovplåt” har en helt annan slutanvändning, och att sådan plåt inte kan ersättas med ”råvarugrovplåt”. Cisa framhöll att importen av ”specialgrovplåt” främst sker till unionens metallformningsindustri, som är beroende av sådan import.

| (42) | Samtidigt framhöll en importör att ”specialgrovplåt” används inom flera olika industrier, t.ex. för gruv- och anläggningsmaskiner (”gula varor”), kranar och lyftutrustning, brokonstruktioner, vindkraftverk samt inom energisektorn osv. |
| --- | --- |

(42)

Samtidigt framhöll en importör att ”specialgrovplåt” används inom flera olika industrier, t.ex. för gruv- och anläggningsmaskiner (”gula varor”), kranar och lyftutrustning, brokonstruktioner, vindkraftverk samt inom energisektorn osv.

| (43) | Inga användare i unionen eller inom de industrier som anges i skälen 41 och 42 gav sig till känna för att stödja argumentet i skäl 40. Särskilt för vindkraftverk visade bevis som lämnades av denna importör och andra berörda parter tvärtom att vindkraftverkstillverkare faktiskt köper grovplåt som inte omfattas av den definition av ”specialgrovplåt” som föreslagits av en importör eller Cisa, utan snarare av deras definition av ”råvarugrovplåt”. |
| --- | --- |

(43)

Inga användare i unionen eller inom de industrier som anges i skälen 41 och 42 gav sig till känna för att stödja argumentet i skäl 40. Särskilt för vindkraftverk visade bevis som lämnades av denna importör och andra berörda parter tvärtom att vindkraftverkstillverkare faktiskt köper grovplåt som inte omfattas av den definition av ”specialgrovplåt” som föreslagits av en importör eller Cisa, utan snarare av deras definition av ”råvarugrovplåt”.

| (44) | Kommissionen noterar att det faktiskt finns flera slutanvändningsområden för ”specialgrovplåt”. Berörda parter har dock inte lämnat någon detaljerad bevisning (till exempel fakturor till användare inom dessa branscher som visar att branscherna faktiskt använder dessa produkter) som skulle göra det möjligt för kommissionen att göra en bedömning av om dessa slutanvändningar är olika för ”specialgrovplåt” och ”råvarugrovplåt”, eller om det i praktiken är så att alla slutanvändare kan ersätta den ena med den andra. Följaktligen lämnades ingen bevisning som visar att ”specialgrovplåt” inte är utbytbar mot annan grovplåt. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen noterar att det faktiskt finns flera slutanvändningsområden för ”specialgrovplåt”. Berörda parter har dock inte lämnat någon detaljerad bevisning (till exempel fakturor till användare inom dessa branscher som visar att branscherna faktiskt använder dessa produkter) som skulle göra det möjligt för kommissionen att göra en bedömning av om dessa slutanvändningar är olika för ”specialgrovplåt” och ”råvarugrovplåt”, eller om det i praktiken är så att alla slutanvändare kan ersätta den ena med den andra. Följaktligen lämnades ingen bevisning som visar att ”specialgrovplåt” inte är utbytbar mot annan grovplåt.

| (45) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter återkom Cisa, Eurofer och en importör till denna fråga i sina kommentarer och vid utfrågningen. Cisa framförde inga nya argument. En importör ansåg att användningen av grovplåt beror på beräknat konstruktionsvärde och mekanisk påverkan (kopplat till fysikaliska och kemiska egenskaper) och på kommersiella aspekter (kopplade till priser och tillverkningskostnader). |
| --- | --- |

(45)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter återkom Cisa, Eurofer och en importör till denna fråga i sina kommentarer och vid utfrågningen. Cisa framförde inga nya argument. En importör ansåg att användningen av grovplåt beror på beräknat konstruktionsvärde och mekanisk påverkan (kopplat till fysikaliska och kemiska egenskaper) och på kommersiella aspekter (kopplade till priser och tillverkningskostnader).

| (46) | Som stöd för detta hänvisade de till följande:






  a) | Publikationen från tyska sammanslutningen av ståltillverkare (German Association of Steel Producers) som visar korrelation mellan vikt, tjocklek, styrka och stålsort. |
| --- | --- | --- |

(46)

Som stöd för detta hänvisade de till följande:

a)

Publikationen från tyska sammanslutningen av ståltillverkare (German Association of Steel Producers) som visar korrelation mellan vikt, tjocklek, styrka och stålsort.

| b) | Unionstillverkarnas prispolitik som innebär att grovplåt tjockare än 120 mm beläggs med extra avgift för tjocklek. |
| --- | --- |

b)

Unionstillverkarnas prispolitik som innebär att grovplåt tjockare än 120 mm beläggs med extra avgift för tjocklek.

| c) | Jämförelse mellan två tillverkningstekniker för grovplåtstillverkning, dvs. från göt (dyrare) och från stränggjutet ämne (billigare). |
| --- | --- |

c)

Jämförelse mellan två tillverkningstekniker för grovplåtstillverkning, dvs. från göt (dyrare) och från stränggjutet ämne (billigare).

| d) | Det faktum att i Kina är den högsta plåttjockleken 400 mm, vilket innebär att vid tillverkning av grovplåt tjockare än 200 mm måste göt användas som råvara (vilket pekar mot en dyrare process). |
| --- | --- |

d)

Det faktum att i Kina är den högsta plåttjockleken 400 mm, vilket innebär att vid tillverkning av grovplåt tjockare än 200 mm måste göt användas som råvara (vilket pekar mot en dyrare process).

| e) | Förekomsten av export från vissa unionstillverkare av grovplåt av specialsort till Kina. |
| --- | --- |

e)

Förekomsten av export från vissa unionstillverkare av grovplåt av specialsort till Kina.

| (47) | Kommissionen noterar att varken Cisa eller en importör kunde lämna in bevisning eller tyngre argument för att tjockleken på över eller under 150 mm skulle utgöra en objektiv distinktion mellan ”specialgrovplåt” och ”råvarugrovplåt”. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen noterar att varken Cisa eller en importör kunde lämna in bevisning eller tyngre argument för att tjockleken på över eller under 150 mm skulle utgöra en objektiv distinktion mellan ”specialgrovplåt” och ”råvarugrovplåt”.

| (48) | Ingen bevisning har heller lämnats in för att det inte finns någon överlappning eller konkurrens mellan närliggande segment av grovplåt, till exempel mellan dem av en tjocklek på 145 och 155 mm. Tvärtom visade flera av de fakturor som lämnades in av en importör att ”specialgrovplåt” och ”råvarugrovplåt” såldes på samma faktura till samma kund. |
| --- | --- |

(48)

Ingen bevisning har heller lämnats in för att det inte finns någon överlappning eller konkurrens mellan närliggande segment av grovplåt, till exempel mellan dem av en tjocklek på 145 och 155 mm. Tvärtom visade flera av de fakturor som lämnades in av en importör att ”specialgrovplåt” och ”råvarugrovplåt” såldes på samma faktura till samma kund.

| (49) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter ansåg en importör att kommissionen skulle kunna skapa ett nytt separat Taric-nummer för att skilja mellan ”specialgrovplåt” och ”råvarugrovplåt” genom hänvisning till fysikaliska och kemiska egenskaper samt tjocklek. Importören ansåg vidare att det borde införas ett formellt krav på en inspektionsrapport av ett oberoende marknadsundersökningsföretag för att certifiera ovanstående åtskillnad efter tullklarering. |
| --- | --- |

(49)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter ansåg en importör att kommissionen skulle kunna skapa ett nytt separat Taric-nummer för att skilja mellan ”specialgrovplåt” och ”råvarugrovplåt” genom hänvisning till fysikaliska och kemiska egenskaper samt tjocklek. Importören ansåg vidare att det borde införas ett formellt krav på en inspektionsrapport av ett oberoende marknadsundersökningsföretag för att certifiera ovanstående åtskillnad efter tullklarering.

| (50) | Eftersom parametern tjocklek på 150 mm som brytpunkt mellan ”specialgrovplåt” och ”råvarugrovplåt” inte motiveras korrekt, behöver inte argumentet om definition av tullkoder och formell inspektion som föreslagit av importören behandlas. Kommissionen håller dock med om att i princip är det möjligt att ur teknisk synvinkel undanta vissa produkter från produktdefinitionen. Den avgörande frågan är dock om ett sådant undantagande, oavsett om det baseras på rättsliga, ekonomiska och politiska överväganden, är motiverat (se följande avsnitt). |
| --- | --- |

(50)

Eftersom parametern tjocklek på 150 mm som brytpunkt mellan ”specialgrovplåt” och ”råvarugrovplåt” inte motiveras korrekt, behöver inte argumentet om definition av tullkoder och formell inspektion som föreslagit av importören behandlas. Kommissionen håller dock med om att i princip är det möjligt att ur teknisk synvinkel undanta vissa produkter från produktdefinitionen. Den avgörande frågan är dock om ett sådant undantagande, oavsett om det baseras på rättsliga, ekonomiska och politiska överväganden, är motiverat (se följande avsnitt).

| (51) | En importör lämnade i sina kommentarer till det slutliga meddelandet av uppgifter ett antal anonymiserade fakturor och beskrev dem som deras försäljning av ”specialgrovplåt” för användning i gruv- och anläggningsmaskiner (”gula varor”), kranar och lyftutrustning, brokonstruktioner, vindkraftverk samt inom energisektorn osv. Importören godtog också kommissionens metoder för att kontrollera dessa uppgifter. |
| --- | --- |

(51)

En importör lämnade i sina kommentarer till det slutliga meddelandet av uppgifter ett antal anonymiserade fakturor och beskrev dem som deras försäljning av ”specialgrovplåt” för användning i gruv- och anläggningsmaskiner (”gula varor”), kranar och lyftutrustning, brokonstruktioner, vindkraftverk samt inom energisektorn osv. Importören godtog också kommissionens metoder för att kontrollera dessa uppgifter.

| (52) | Kommissionen anser inte att den typen av kontroll behövs i det aktuella fallet. Med tanke på att erbjudandet från importören kom mycket sent, skulle det också ha varit mycket svårt praktiskt sett, för att inte säga omöjligt, att genomföra kontrollen. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen anser inte att den typen av kontroll behövs i det aktuella fallet. Med tanke på att erbjudandet från importören kom mycket sent, skulle det också ha varit mycket svårt praktiskt sett, för att inte säga omöjligt, att genomföra kontrollen.

| (53) | Tvärtom, som sägs i skäl 47, visade flera av de fakturor som lämnades in av denna importör att ”specialgrovplåt” och ”råvarugrovplåt” såldes på samma faktura till samma kund. Detta visar otvetydigt att samma kunder kan använda bägge grovplåtstyper och också gör det. |
| --- | --- |

(53)

Tvärtom, som sägs i skäl 47, visade flera av de fakturor som lämnades in av denna importör att ”specialgrovplåt” och ”råvarugrovplåt” såldes på samma faktura till samma kund. Detta visar otvetydigt att samma kunder kan använda bägge grovplåtstyper och också gör det.

| (54) | En importör hänvisade också i sina kommentarer till det slutliga meddelandet av uppgifter till en skrift från Stahl-Informations-Zentrum som innehöll olika användningsområden för grovplåt. Kommissionen har noterat denna rapport i vederbörlig ordning och är medveten om olika användningsområden för grovplåt. Men som sägs i skäl 44 lämnades ingen bevisning som visar att ”specialgrovplåt” inte är utbytbar mot annan grovplåt. |
| --- | --- |

(54)

En importör hänvisade också i sina kommentarer till det slutliga meddelandet av uppgifter till en skrift från Stahl-Informations-Zentrum som innehöll olika användningsområden för grovplåt. Kommissionen har noterat denna rapport i vederbörlig ordning och är medveten om olika användningsområden för grovplåt. Men som sägs i skäl 44 lämnades ingen bevisning som visar att ”specialgrovplåt” inte är utbytbar mot annan grovplåt.

| (55) | Slutligen hänvisade en importör i sina kommentarer till det slutliga meddelandet av uppgifter till antidumpningsåtgärder mot grovplåt i Australien och Förenta staterna, där vissa uteslutanden av produkttyper skedde på grundval av sort och tjocklek. |
| --- | --- |

(55)

Slutligen hänvisade en importör i sina kommentarer till det slutliga meddelandet av uppgifter till antidumpningsåtgärder mot grovplåt i Australien och Förenta staterna, där vissa uteslutanden av produkttyper skedde på grundval av sort och tjocklek.

| (56) | Kommissionen noterar dock att dessa uteslutanden skedde vid inledandet av dessa förfaranden, och det saknas dessutom motivering till besluten om dessa uteslutanden. Beslut fattade av andra WTO-medlemmar föregriper hursomhelst inte situationen i unionen. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen noterar dock att dessa uteslutanden skedde vid inledandet av dessa förfaranden, och det saknas dessutom motivering till besluten om dessa uteslutanden. Beslut fattade av andra WTO-medlemmar föregriper hursomhelst inte situationen i unionen.

| (57) | I sina kommentarer till det slutliga meddelandet av uppgifter skrev Eurofer att de sorter som definierats av en importör och Cisa som ”specialgrovplåt” bara baseras på deras egna godtyckliga klassificering. Som underbyggnad för detta hänvisade Eurofer till två exempel som bekräftar kommissionens resultat i skäl 47:






  a) | Konstruktionsstålsort S500 klassificeras av dessa parter som ”specialgrovplåt” medan fartygsstål AQ51 av dessa parter klassificeras som ”råvarugrovplåt” trots att de två stålsorterna har liknande hållfasthets- och höghållfasthetsvärden. |
| --- | --- | --- |

(57)

I sina kommentarer till det slutliga meddelandet av uppgifter skrev Eurofer att de sorter som definierats av en importör och Cisa som ”specialgrovplåt” bara baseras på deras egna godtyckliga klassificering. Som underbyggnad för detta hänvisade Eurofer till två exempel som bekräftar kommissionens resultat i skäl 47:

a)

Konstruktionsstålsort S500 klassificeras av dessa parter som ”specialgrovplåt” medan fartygsstål AQ51 av dessa parter klassificeras som ”råvarugrovplåt” trots att de två stålsorterna har liknande hållfasthets- och höghållfasthetsvärden.

| b) | Tryckkärlsstål av legerat stål klassificeras av dessa parter som ”råvarugrovplåt” medan flera andra typer av legerat stål av dessa parter klassificeras som ”specialgrovplåt”. |
| --- | --- |

b)

Tryckkärlsstål av legerat stål klassificeras av dessa parter som ”råvarugrovplåt” medan flera andra typer av legerat stål av dessa parter klassificeras som ”specialgrovplåt”.

| (58) | Kommissionen avfärdar därför påståendet att ”specialgrovplåt” har en annan slutanvändning och inte kan ersättas med de andra produkter som omfattas av undersökningen. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen avfärdar därför påståendet att ”specialgrovplåt” har en annan slutanvändning och inte kan ersättas med de andra produkter som omfattas av undersökningen.

2.1.3   Bedömning av möjligheten att utesluta vissa produkter från produktdefinitionen

Bedömning av möjligheten att utesluta vissa produkter från produktdefinitionen

| (59) | Kommissionen noterar att det faktum att det inom produktdefinitionen av grovplåt kan göras skillnad mellan olika typer, sorter, kvaliteter osv. av grovplåt och att det kan finnas skillnader i tillverkningsmetoder och -kostnader, inte utesluter att de kan betraktas som en enda produkt om de har samma grundläggande fysikaliska, tekniska och/eller kemiska egenskaper. I detta sammanhang hänvisar kommissionen till den rättspraxis som citeras i skäl 28. |
| --- | --- |

(59)

Kommissionen noterar att det faktum att det inom produktdefinitionen av grovplåt kan göras skillnad mellan olika typer, sorter, kvaliteter osv. av grovplåt och att det kan finnas skillnader i tillverkningsmetoder och -kostnader, inte utesluter att de kan betraktas som en enda produkt om de har samma grundläggande fysikaliska, tekniska och/eller kemiska egenskaper. I detta sammanhang hänvisar kommissionen till den rättspraxis som citeras i skäl 28.

| (60) | Kommissionen medger också att om den tyckte det vore lämpligt, så kunde den utesluta vissa produkter från undersökningen, vilket undersökande myndigheter i andra WTO-medlemsstater har gjort. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen medger också att om den tyckte det vore lämpligt, så kunde den utesluta vissa produkter från undersökningen, vilket undersökande myndigheter i andra WTO-medlemsstater har gjort.

| (61) | Med tanke på bedömningen av de fakta som framkommit under undersökningen, anser kommissionen dock inte att ett sådant uteslutande är berättigat. |
| --- | --- |

(61)

Med tanke på bedömningen av de fakta som framkommit under undersökningen, anser kommissionen dock inte att ett sådant uteslutande är berättigat.

| (62) | Cisa lämnade in en beräkning som visar att ett uteslutande av ”specialgrovplåt” skulle motsvara 9,2 % av den totala importen från Kina. Cisa hävdade därför att uteslutandet av ”specialgrovplåt” från produktdefinitionen kommer att få en mycket begränsad inverkan på undersökningens allmänna resultat och att det inte skulle äventyra den allmänna effekten av antidumpningsåtgärder på import av dumpad grovplåt, eftersom ”råvarugrovplåt” fortfarande skulle omfattas av åtgärderna. |
| --- | --- |

(62)

Cisa lämnade in en beräkning som visar att ett uteslutande av ”specialgrovplåt” skulle motsvara 9,2 % av den totala importen från Kina. Cisa hävdade därför att uteslutandet av ”specialgrovplåt” från produktdefinitionen kommer att få en mycket begränsad inverkan på undersökningens allmänna resultat och att det inte skulle äventyra den allmänna effekten av antidumpningsåtgärder på import av dumpad grovplåt, eftersom ”råvarugrovplåt” fortfarande skulle omfattas av åtgärderna.

| (63) | En analys av exportförsäljningen vid de exporterande tillverkare från Kina som ingick i urvalet på grundval av produktkontrollnumret visar att ”specialgrovplåt” medför lägre försäljningspriser inom unionsindustrin och därmed bidrar till den skada som unionsindustrin lider. |
| --- | --- |

(63)

En analys av exportförsäljningen vid de exporterande tillverkare från Kina som ingick i urvalet på grundval av produktkontrollnumret visar att ”specialgrovplåt” medför lägre försäljningspriser inom unionsindustrin och därmed bidrar till den skada som unionsindustrin lider.

| (64) | Eftersom det inte kan fastställas att ”specialgrovplåt” har en annan slutanvändning än ”råvarugrovplåt” och att de inte är utbytbara mot varandra kan denna för närvarande begränsade försäljning inte användas för att visa att uteslutandet av dessa varor inte skulle äventyra åtgärdernas effektivitet. Om ”specialgrovplåt” skulle uteslutas från produktdefinitionen kan användare som för närvarande köper ”råvarugrovplåt” i själva verket gå över till specialgrovplåt, och därmed undvika tullarna och äventyra åtgärdernas effektivitet. |
| --- | --- |

(64)

Eftersom det inte kan fastställas att ”specialgrovplåt” har en annan slutanvändning än ”råvarugrovplåt” och att de inte är utbytbara mot varandra kan denna för närvarande begränsade försäljning inte användas för att visa att uteslutandet av dessa varor inte skulle äventyra åtgärdernas effektivitet. Om ”specialgrovplåt” skulle uteslutas från produktdefinitionen kan användare som för närvarande köper ”råvarugrovplåt” i själva verket gå över till specialgrovplåt, och därmed undvika tullarna och äventyra åtgärdernas effektivitet.

| (65) | Dessutom, till skillnad från situationen i övriga WTO-medlemsstater, tillverkas alla typer av grovplåt i betydande kvantiteter av unionstillverkare, och samtliga dessa produkter drabbas av skadlig dumpning. |
| --- | --- |

(65)

Dessutom, till skillnad från situationen i övriga WTO-medlemsstater, tillverkas alla typer av grovplåt i betydande kvantiteter av unionstillverkare, och samtliga dessa produkter drabbas av skadlig dumpning.

| (66) | På grundval av detta avvisar kommissionen argumentet att uteslutandet av ”specialgrovplåt” inte skulle äventyra antidumpningsåtgärdernas effektivitet. |
| --- | --- |

(66)

På grundval av detta avvisar kommissionen argumentet att uteslutandet av ”specialgrovplåt” inte skulle äventyra antidumpningsåtgärdernas effektivitet.

2.1.4   Slutsats

Slutsats

| (67) | På grundval av det ovanstående drar kommissionen slutsatsen att inget av de argument som framförts av Cisa och en importör visar att ”specialgrovplåt” bör undantas från undersökningens produktdefinition. |
| --- | --- |

(67)

På grundval av det ovanstående drar kommissionen slutsatsen att inget av de argument som framförts av Cisa och en importör visar att ”specialgrovplåt” bör undantas från undersökningens produktdefinition.

| (68) | I frånvaro av ytterligare synpunkter på produktdefinitionen, bekräftar kommissionen den definition som ges av den berörda produkten i enlighet med skälen 30 och 31 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(68)

I frånvaro av ytterligare synpunkter på produktdefinitionen, bekräftar kommissionen den definition som ges av den berörda produkten i enlighet med skälen 30 och 31 i förordningen om provisorisk tull.

3.   DUMPNING

DUMPNING

3.1   Normalvärde

Normalvärde

3.1.1   Marknadsekonomisk status

Marknadsekonomisk status

| (69) | Såsom anges i skäl 43 i förordningen om provisorisk tull ansökte ingen av de exporterande tillverkare som ingick i avtalet om marknadsekonomisk status, och ingen begäran om enskild undersökning beviljades. |
| --- | --- |

(69)

Såsom anges i skäl 43 i förordningen om provisorisk tull ansökte ingen av de exporterande tillverkare som ingick i avtalet om marknadsekonomisk status, och ingen begäran om enskild undersökning beviljades.

3.1.2   Jämförbart land

Jämförbart land

| (70) | I förordningen om provisorisk tull valde kommissionen Australien som jämförbart land enligt artikel 2.7 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(70)

I förordningen om provisorisk tull valde kommissionen Australien som jämförbart land enligt artikel 2.7 i grundförordningen.

| (71) | Efter offentliggörandet av förordningen om provisorisk tull angav Cisa att man, i en inlaga i början av utredningen, hade framfört synpunkter på att Förenta staterna eventuellt skulle användas som jämförbart land, och man uttryckte stor oro eftersom detta skulle innebära att kommissionen då skulle använda sig av uppgifter från företag som har koppling till unionsindustrin. Cisa angav att kommissionen borde använda uppgifter från andra länder och endast använda Förenta staterna som jämförbart land som en sista utväg, om andra länder inte samarbetade. |
| --- | --- |

(71)

Efter offentliggörandet av förordningen om provisorisk tull angav Cisa att man, i en inlaga i början av utredningen, hade framfört synpunkter på att Förenta staterna eventuellt skulle användas som jämförbart land, och man uttryckte stor oro eftersom detta skulle innebära att kommissionen då skulle använda sig av uppgifter från företag som har koppling till unionsindustrin. Cisa angav att kommissionen borde använda uppgifter från andra länder och endast använda Förenta staterna som jämförbart land som en sista utväg, om andra länder inte samarbetade.

| (72) | Efter offentliggörandet av förordningen om provisorisk tull, framförde Eurofer, en exporterande tillverkare i Kina och Cisa synpunkter på att Australien hade valts, och begärde att kommissionen i stället skulle använda sig av Förenta staterna. |
| --- | --- |

(72)

Efter offentliggörandet av förordningen om provisorisk tull, framförde Eurofer, en exporterande tillverkare i Kina och Cisa synpunkter på att Australien hade valts, och begärde att kommissionen i stället skulle använda sig av Förenta staterna.

| (73) | Eurofer och den kinesiska exporterande tillverkaren föreslog att kommissionen skulle använda sig av uppgifter från Förenta staterna, eftersom det fanns fler konkurrerande inhemska tillverkare där och att det därför skulle finnas uppgifter om fler produkttyper jämfört med den enda australiska tillverkaren. |
| --- | --- |

(73)

Eurofer och den kinesiska exporterande tillverkaren föreslog att kommissionen skulle använda sig av uppgifter från Förenta staterna, eftersom det fanns fler konkurrerande inhemska tillverkare där och att det därför skulle finnas uppgifter om fler produkttyper jämfört med den enda australiska tillverkaren.

| (74) | Med tanke på att endast en amerikansk tillverkare samarbetade i undersökningen skulle uppgifter från andra tillverkare inte finnas tillgängliga om Förenta staterna hade valts som jämförbart land. |
| --- | --- |

(74)

Med tanke på att endast en amerikansk tillverkare samarbetade i undersökningen skulle uppgifter från andra tillverkare inte finnas tillgängliga om Förenta staterna hade valts som jämförbart land.

| (75) | Cisa begärde att kommissionen skulle beräkna dumpningsmarginaler utifrån uppgifter från den enda samarbetande amerikanska tillverkaren och att kommissionen, om resultatet blev ett helt annat än vid den provisoriska beräkningen där Australien användes som jämförbart land, skulle dra slutsatsen att Australien inte är något lämpligt jämförbart land och i stället använda sig av Förenta staterna. |
| --- | --- |

(75)

Cisa begärde att kommissionen skulle beräkna dumpningsmarginaler utifrån uppgifter från den enda samarbetande amerikanska tillverkaren och att kommissionen, om resultatet blev ett helt annat än vid den provisoriska beräkningen där Australien användes som jämförbart land, skulle dra slutsatsen att Australien inte är något lämpligt jämförbart land och i stället använda sig av Förenta staterna.

| (76) | Denna begäran avslogs. Såsom anges i skälen 44–52 i förordningen om provisorisk tull har Australien valts som jämförbart land, och deras nya argument visade inte att Australien inte är lämpligt. |
| --- | --- |

(76)

Denna begäran avslogs. Såsom anges i skälen 44–52 i förordningen om provisorisk tull har Australien valts som jämförbart land, och deras nya argument visade inte att Australien inte är lämpligt.

| (77) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter lämnade Cisa in ytterligare kommentarer om Australiens lämplighet som jämförbart land. |
| --- | --- |

(77)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter lämnade Cisa in ytterligare kommentarer om Australiens lämplighet som jämförbart land.

| (78) | I dessa kommentarer noterades först att de dumpningsmarginaler som beräknats för de exporterande tillverkarna från Kina var högre än skademarginalerna och att det australiska normalvärdet därför var högre än unionsindustrins icke-skadevållande pris när det beräknas genomsnittligt. Mot denna bakgrund drog Cisa slutsatsen att Australien inte kan komma i fråga som giltigt jämförbart land. |
| --- | --- |

(78)

I dessa kommentarer noterades först att de dumpningsmarginaler som beräknats för de exporterande tillverkarna från Kina var högre än skademarginalerna och att det australiska normalvärdet därför var högre än unionsindustrins icke-skadevållande pris när det beräknas genomsnittligt. Mot denna bakgrund drog Cisa slutsatsen att Australien inte kan komma i fråga som giltigt jämförbart land.

| (79) | Detta argument tillbakavisas. Nivån på normalvärdet som baseras på priserna eller kostnaderna i det berörda landet med marknadsekonomi är information som verifieras efter det att det jämförbara landet valts ut. Normalvärdet är det inhemska priset för den likadana produkten på marknaden i ett land med marknadsekonomi och inte ett skäl för att avvisa Australien som ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(79)

Detta argument tillbakavisas. Nivån på normalvärdet som baseras på priserna eller kostnaderna i det berörda landet med marknadsekonomi är information som verifieras efter det att det jämförbara landet valts ut. Normalvärdet är det inhemska priset för den likadana produkten på marknaden i ett land med marknadsekonomi och inte ett skäl för att avvisa Australien som ett jämförbart land.

| (80) | För det andra hänvisade Cisa till ett färskt fall mot Kina (armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet) (12) där de påstod att kommissionen hade tagit bort vissa produkttyper från normalvärdet i det jämförbara landet efter det att berörda parter hade ifrågasatt de mycket höga inhemska priserna och tillverkningskostnaderna i det jämförbara landet. |
| --- | --- |

(80)

För det andra hänvisade Cisa till ett färskt fall mot Kina (armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet) (12) där de påstod att kommissionen hade tagit bort vissa produkttyper från normalvärdet i det jämförbara landet efter det att berörda parter hade ifrågasatt de mycket höga inhemska priserna och tillverkningskostnaderna i det jämförbara landet.

12

| (81) | Det exempel som Cisa lyfter fram saknar relevans för det aktuella fallet. I fallet med armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet identifierade kommissionen vissa produkttyper som tillverkats enligt standarder i ett jämförbart land och inte konkurrerade med produkttyper som exporteras från Kina. Dessa särskilda produkttyper beaktades inte när man jämförde normalvärdet med exportpriset för de exporterande tillverkarna från Kina. |
| --- | --- |

(81)

Det exempel som Cisa lyfter fram saknar relevans för det aktuella fallet. I fallet med armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet identifierade kommissionen vissa produkttyper som tillverkats enligt standarder i ett jämförbart land och inte konkurrerade med produkttyper som exporteras från Kina. Dessa särskilda produkttyper beaktades inte när man jämförde normalvärdet med exportpriset för de exporterande tillverkarna från Kina.

| (82) | Eftersom Cisa inte påstått att tillverkaren i Australien tillverkar produkttyper som inte konkurrerar med de produkttyper som exporteras från Kina till unionen, är exemplet inte relevant. |
| --- | --- |

(82)

Eftersom Cisa inte påstått att tillverkaren i Australien tillverkar produkttyper som inte konkurrerar med de produkttyper som exporteras från Kina till unionen, är exemplet inte relevant.

| (83) | I frånvaro av ytterligare synpunkter på frågan om jämförbart land, bekräftar kommissionen därför sitt preliminära beslut att använda Australien som ett jämförbart land, i enlighet med skäl 52 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(83)

I frånvaro av ytterligare synpunkter på frågan om jämförbart land, bekräftar kommissionen därför sitt preliminära beslut att använda Australien som ett jämförbart land, i enlighet med skäl 52 i förordningen om provisorisk tull.

3.1.3   Normalvärde

Normalvärde

| (84) | Eurofer lämnade synpunkter på kommissionens provisoriska metod i skäl 68 i förordningen om provisorisk tull när det gäller produkttyper som inte sålts av den jämförbara tillverkaren. Eurofer begärde att kommissionen skulle införa en ändring som beaktar de högre kostnaderna för produkter som inte sålts på hemmamarknaden i det jämförbara landet. |
| --- | --- |

(84)

Eurofer lämnade synpunkter på kommissionens provisoriska metod i skäl 68 i förordningen om provisorisk tull när det gäller produkttyper som inte sålts av den jämförbara tillverkaren. Eurofer begärde att kommissionen skulle införa en ändring som beaktar de högre kostnaderna för produkter som inte sålts på hemmamarknaden i det jämförbara landet.

| (85) | Kommissionen avvisar denna begäran, eftersom de enda uppgifter som finns tillgängliga om kostnad eller pris för grovplåt i Australien är de kontrollerade uppgifterna från den jämförbara tillverkaren i landet. Eftersom tillverkaren inte tillverkade en viss produkttyp som exporteras av en exporterande tillverkare från Kina finns det inga tillgängliga uppgifter för att göra en sådan justering. |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen avvisar denna begäran, eftersom de enda uppgifter som finns tillgängliga om kostnad eller pris för grovplåt i Australien är de kontrollerade uppgifterna från den jämförbara tillverkaren i landet. Eftersom tillverkaren inte tillverkade en viss produkttyp som exporteras av en exporterande tillverkare från Kina finns det inga tillgängliga uppgifter för att göra en sådan justering.

| (86) | I frånvaro av ytterligare synpunkter på normalvärdet, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 53–68 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(86)

I frånvaro av ytterligare synpunkter på normalvärdet, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 53–68 i förordningen om provisorisk tull.

3.2   Exportpris

Exportpris

| (87) | I frånvaro av ytterligare synpunkter på exportpriserna, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 69 och 70 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(87)

I frånvaro av ytterligare synpunkter på exportpriserna, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 69 och 70 i förordningen om preliminär tull.

3.3   Jämförelse

Jämförelse

| (88) | I frånvaro av ytterligare synpunkter på jämförelsen, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 71–73 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(88)

I frånvaro av ytterligare synpunkter på jämförelsen, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 71–73 i förordningen om provisorisk tull.

3.4   Dumpningsmarginaler

Dumpningsmarginaler

| (89) | I frånvaro av ytterligare synpunkter på dumpningsmarginalerna, bekräftar kommissionen de provisoriska dumpningsmarginaler som anges i tabell 2 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(89)

I frånvaro av ytterligare synpunkter på dumpningsmarginalerna, bekräftar kommissionen de provisoriska dumpningsmarginaler som anges i tabell 2 i förordningen om provisorisk tull.

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkning

Definition av unionsindustrin och unionstillverkning

| (90) | I frånvaro av synpunkter på definitionen av unionsindustrin och unionstillverkning, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 82–85 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(90)

I frånvaro av synpunkter på definitionen av unionsindustrin och unionstillverkning, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 82–85 i förordningen om provisorisk tull.

4.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (91) | I frånvaro av synpunkter på förbrukningen i unionen, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 86–89 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(91)

I frånvaro av synpunkter på förbrukningen i unionen, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 86–89 i förordningen om provisorisk tull.

4.3   Importens volym och marknadsandel

Importens volym och marknadsandel

| (92) | I frånvaro av synpunkter på volymen och marknadsandelen gällande importen från Kina, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 90–94 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(92)

I frånvaro av synpunkter på volymen och marknadsandelen gällande importen från Kina, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 90–94 i förordningen om provisorisk tull.

4.4   Priser på import från Kina och prisunderskridande

Priser på import från Kina och prisunderskridande

| (93) | Eurofer framhöll att kommissionen bör vara vaksam så att den inte underskattar prisunderskridandemarginalen genom att göra orealistiskt stora justeringar för kostnader efter import. |
| --- | --- |

(93)

Eurofer framhöll att kommissionen bör vara vaksam så att den inte underskattar prisunderskridandemarginalen genom att göra orealistiskt stora justeringar för kostnader efter import.

| (94) | Kommissionen konstaterar dock att kostnaderna efter import bekräftades vid de kontroller som gjordes på plats och därmed inte kan anses vara orealistiskt höga. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen konstaterar dock att kostnaderna efter import bekräftades vid de kontroller som gjordes på plats och därmed inte kan anses vara orealistiskt höga.

| (95) | Eurofer hävdade vidare att priserna inom unionsindustrin dessutom inte borde sänkas med anledning av partrelaterade provisioner som utbetalats inom en viss koncern. |
| --- | --- |

(95)

Eurofer hävdade vidare att priserna inom unionsindustrin dessutom inte borde sänkas med anledning av partrelaterade provisioner som utbetalats inom en viss koncern.

| (96) | Kommissionen konstaterar att avdrag för provisioner är befogade om de företag som deltar i en transaktion fungerar som ombud, oavsett om det rör sig om ett närstående företag eller inte. Vidare framförde vare sig Eurofer eller någon enskild unionstillverkare några argument för att så inte är fallet. Kommissionen står därför fast vid sin uppfattning att avdraget är befogat. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen konstaterar att avdrag för provisioner är befogade om de företag som deltar i en transaktion fungerar som ombud, oavsett om det rör sig om ett närstående företag eller inte. Vidare framförde vare sig Eurofer eller någon enskild unionstillverkare några argument för att så inte är fallet. Kommissionen står därför fast vid sin uppfattning att avdraget är befogat.

| (97) | Eurofer framhöll även att kinesiska exporterande tillverkare ofta tillsätter vissa mängder bor eller krom i vanligt konstruktionsstål för att få kinesisk skattesubvention, men att de därefter säljer stålet som vanligt olegerat konstruktionsstål på unionsmarknaden (t.ex. sorterna S235, S275 och S355). Eurofer begärde att kommissionen i sin underskridandeanalys ska säkerställa att produkterna är lämpligt anpassade till unionsindustrins försäljning av sorterna S235, S275 och S355. |
| --- | --- |

(97)

Eurofer framhöll även att kinesiska exporterande tillverkare ofta tillsätter vissa mängder bor eller krom i vanligt konstruktionsstål för att få kinesisk skattesubvention, men att de därefter säljer stålet som vanligt olegerat konstruktionsstål på unionsmarknaden (t.ex. sorterna S235, S275 och S355). Eurofer begärde att kommissionen i sin underskridandeanalys ska säkerställa att produkterna är lämpligt anpassade till unionsindustrins försäljning av sorterna S235, S275 och S355.

| (98) | I underskridandeanalysen jämförs de kinesiska importpriserna med unionens utifrån produktkontrollnumret, som är detsamma i alla delar av undersökningen. Stålsorterna omfattas av produktkontrollnumret och verifierades under kontrollbesöken vid de kinesiska exporterande tillverkarna som ingick urvalet och unionstillverkarna. Därför anpassades stålsorterna inför underskridandeanalysen. |
| --- | --- |

(98)

I underskridandeanalysen jämförs de kinesiska importpriserna med unionens utifrån produktkontrollnumret, som är detsamma i alla delar av undersökningen. Stålsorterna omfattas av produktkontrollnumret och verifierades under kontrollbesöken vid de kinesiska exporterande tillverkarna som ingick urvalet och unionstillverkarna. Därför anpassades stålsorterna inför underskridandeanalysen.

| (99) | I frånvaro av ytterligare synpunkter på priserna på import från Kina och prisunderskridandet, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 95–99 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(99)

I frånvaro av ytterligare synpunkter på priserna på import från Kina och prisunderskridandet, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 95–99 i förordningen om provisorisk tull.

4.5   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.5.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (100) | I skäl 104 i förordningen om provisorisk tull konstaterar kommissionen att en av de unionstillverkare som ingick i urvalet upphörde med sin tillverkning av grovplåt i december 2015. |
| --- | --- |

(100)

I skäl 104 i förordningen om provisorisk tull konstaterar kommissionen att en av de unionstillverkare som ingick i urvalet upphörde med sin tillverkning av grovplåt i december 2015.

| (101) | En exporterande tillverkare från Kina hävdade att kommissionen borde utesluta denna unionstillverkare i urvalet från skadeundersökningen, eftersom det fortfarande finns risk för en vrångbild, vilket kan innebära att det antingen måste göras en ny analys utan information om detta företag eller att uppgifter från en annan EU-tillverkare måste inhämtas. |
| --- | --- |

(101)

En exporterande tillverkare från Kina hävdade att kommissionen borde utesluta denna unionstillverkare i urvalet från skadeundersökningen, eftersom det fortfarande finns risk för en vrångbild, vilket kan innebära att det antingen måste göras en ny analys utan information om detta företag eller att uppgifter från en annan EU-tillverkare måste inhämtas.

| (102) | Tillverkningens upphörande har ingen inverkan på skadeindikatorerna eftersom det skedde vid undersökningsperiodens slut, varför båda dataseten, dvs. makroekonomiska uppgifter om samtliga unionstillverkare och mikroekonomiska indikatorer avseende de unionstillverkare som ingick i urvalet, befanns vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(102)

Tillverkningens upphörande har ingen inverkan på skadeindikatorerna eftersom det skedde vid undersökningsperiodens slut, varför båda dataseten, dvs. makroekonomiska uppgifter om samtliga unionstillverkare och mikroekonomiska indikatorer avseende de unionstillverkare som ingick i urvalet, befanns vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (103) | I frånvaro av synpunkter på de allmänna anmärkningarna om unionsindustrins ekonomiska situation, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 100–104 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(103)

I frånvaro av synpunkter på de allmänna anmärkningarna om unionsindustrins ekonomiska situation, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 100–104 i förordningen om provisorisk tull.

4.5.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.5.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (104) | I frånvaro av synpunkter på de allmänna anmärkningarna om unionsindustrins ekonomiska situation, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 105–110 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(104)

I frånvaro av synpunkter på de allmänna anmärkningarna om unionsindustrins ekonomiska situation, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 105–110 i förordningen om provisorisk tull.

4.5.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (105) | Cisa framförde sitt missnöje med metoden att jämföra skadeindikatorn för försäljningsvolym från början (2012) till slutet (2015, dvs. undersökningsperioden) och slutsatsen att unionsindustrins försäljningsvolym har minskat med 7 procent. Enligt Cisa är senare uppgifter mer relevanta för att fastställa skadan. Cisa hävdar vidare att kommissionen borde ha fäst mer vikt vid den senaste utvecklingen av unionsindustrins försäljningsvolym, som inte tyder på någon minskning de senaste tre åren, dvs. mellan 2013 och 2015. |
| --- | --- |

(105)

Cisa framförde sitt missnöje med metoden att jämföra skadeindikatorn för försäljningsvolym från början (2012) till slutet (2015, dvs. undersökningsperioden) och slutsatsen att unionsindustrins försäljningsvolym har minskat med 7 procent. Enligt Cisa är senare uppgifter mer relevanta för att fastställa skadan. Cisa hävdar vidare att kommissionen borde ha fäst mer vikt vid den senaste utvecklingen av unionsindustrins försäljningsvolym, som inte tyder på någon minskning de senaste tre åren, dvs. mellan 2013 och 2015.

| (106) | Kommissionen avvisar detta argument av följande skäl. |
| --- | --- |

(106)

Kommissionen avvisar detta argument av följande skäl.

| (107) | För det första påminner kommissionen om skäl 3 där det anges att undersökningen av de tendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 till och med undersökningsperiodens slut. |
| --- | --- |

(107)

För det första påminner kommissionen om skäl 3 där det anges att undersökningen av de tendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 till och med undersökningsperiodens slut.

| (108) | Kommissionen undersökte samtliga skadeindikatorer genom att presentera deras tendenser under hela skadeundersökningsperioden samt genom en årlig analys, i relevanta fall. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen undersökte samtliga skadeindikatorer genom att presentera deras tendenser under hela skadeundersökningsperioden samt genom en årlig analys, i relevanta fall.

| (109) | För det andra anger skäl 112 i förordningen om provisorisk tull att efter en minskning på 7 % mellan 2012 och 2013 och en ytterligare minskning med två procentenheter 2014 ökade försäljningsvolymen något, med två procentenheter, under undersökningsperioden. Det är därför tydligt att kommissionen inte gjorde någon sådan påstådd enkel jämförelse från början (2012) till slutet (2015, dvs. undersökningsperioden), utan att den gjorde en omfattande jämförelse av samtliga år under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(109)

För det andra anger skäl 112 i förordningen om provisorisk tull att efter en minskning på 7 % mellan 2012 och 2013 och en ytterligare minskning med två procentenheter 2014 ökade försäljningsvolymen något, med två procentenheter, under undersökningsperioden. Det är därför tydligt att kommissionen inte gjorde någon sådan påstådd enkel jämförelse från början (2012) till slutet (2015, dvs. undersökningsperioden), utan att den gjorde en omfattande jämförelse av samtliga år under skadeundersökningsperioden.

| (110) | För det tredje måste den stabila försäljningsvolymen mellan 2013 och 2015 ses mot bakgrund av en kraftigt ökande förbrukning på 11 procentenheter, i enlighet med tabell 3 i förordningen om provisorisk tull. Den stabila försäljningsvolymen förhindrade inte en betydande förlust av marknadsandelar på 9,3 procentenheter under samma period, i enlighet med tabell 7 i förordningen om provisorisk tull. Kommissionen anser därför att den stabila försäljningsvolymen mellan 2013 och 2015 är ett tecken på skada, eftersom försäljningsvolymen måste analyseras mot bakgrund av ökad förbrukning och minskande marknadsandelar. |
| --- | --- |

(110)

För det tredje måste den stabila försäljningsvolymen mellan 2013 och 2015 ses mot bakgrund av en kraftigt ökande förbrukning på 11 procentenheter, i enlighet med tabell 3 i förordningen om provisorisk tull. Den stabila försäljningsvolymen förhindrade inte en betydande förlust av marknadsandelar på 9,3 procentenheter under samma period, i enlighet med tabell 7 i förordningen om provisorisk tull. Kommissionen anser därför att den stabila försäljningsvolymen mellan 2013 och 2015 är ett tecken på skada, eftersom försäljningsvolymen måste analyseras mot bakgrund av ökad förbrukning och minskande marknadsandelar.

| (111) | I frånvaro av ytterligare synpunkter på unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 111–114 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(111)

I frånvaro av ytterligare synpunkter på unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 111–114 i förordningen om provisorisk tull.

4.5.2.3   Sysselsättning och produktivitet

| (112) | I frånvaro av synpunkter på sysselsättningen och produktiviteten i unionsindustrin, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 115–117 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(112)

I frånvaro av synpunkter på sysselsättningen och produktiviteten i unionsindustrin, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 115–117 i förordningen om provisorisk tull.

4.5.2.4   Arbetskraftskostnader

| (113) | I frånvaro av synpunkter på arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 118 och 119 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(113)

I frånvaro av synpunkter på arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 118 och 119 i förordningen om provisorisk tull.

4.5.2.5   Tillväxt

| (114) | I frånvaro av synpunkter på tillväxten, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 120 och 121 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(114)

I frånvaro av synpunkter på tillväxten, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 120 och 121 i förordningen om provisorisk tull.

4.5.2.6   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (115) | I frånvaro av synpunkter på dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 122 och 124 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(115)

I frånvaro av synpunkter på dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 122 och 124 i förordningen om provisorisk tull.

4.5.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.5.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (116) | I frånvaro av synpunkter på priser och faktorer som påverkar priserna för unionstillverkarna i urvalet, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 125–127 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(116)

I frånvaro av synpunkter på priser och faktorer som påverkar priserna för unionstillverkarna i urvalet, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 125–127 i förordningen om provisorisk tull.

4.5.3.2   Lager

| (117) | I frånvaro av synpunkter på lagernivåerna hos unionstillverkarna i urvalet, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 128–130 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(117)

I frånvaro av synpunkter på lagernivåerna hos unionstillverkarna i urvalet, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 128–130 i förordningen om provisorisk tull.

4.5.3.3   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (118) | Cisa framhöll att tillverkningskostnaderna per enhet för unionstillverkarna i urvalet alltid har varit högre än försäljningspriserna under skadeundersökningsperioden, oberoende av importvolym från Kina. |
| --- | --- |

(118)

Cisa framhöll att tillverkningskostnaderna per enhet för unionstillverkarna i urvalet alltid har varit högre än försäljningspriserna under skadeundersökningsperioden, oberoende av importvolym från Kina.

| (119) | I tabell 10 i förordningen om provisorisk tull visas tendenserna när det gäller såväl försäljningspriserna per enhet som tillverkningskostnaden per enhet för unionstillverkarna i urvalet under skadeundersökningsperioden. I skäl 126 i förordningen om provisorisk tull anges följande: ”Försäljningspriserna har minskat snabbare och har i genomsnitt konstant legat lägre än tillverkningskostnaden per enhet”. |
| --- | --- |

(119)

I tabell 10 i förordningen om provisorisk tull visas tendenserna när det gäller såväl försäljningspriserna per enhet som tillverkningskostnaden per enhet för unionstillverkarna i urvalet under skadeundersökningsperioden. I skäl 126 i förordningen om provisorisk tull anges följande: ”Försäljningspriserna har minskat snabbare och har i genomsnitt konstant legat lägre än tillverkningskostnaden per enhet”.

| (120) | Cisa framhöll vidare att man inte kan förstå varför unionstillverkarna i urvalet gick med vinst när tillverkningskostnaden per enhet var högre än det genomsnittliga försäljningspriset per enhet 2012. |
| --- | --- |

(120)

Cisa framhöll vidare att man inte kan förstå varför unionstillverkarna i urvalet gick med vinst när tillverkningskostnaden per enhet var högre än det genomsnittliga försäljningspriset per enhet 2012.

| (121) | Den genomsnittliga tillverkningskostnaden i tabell 10 i förordningen om provisorisk tull är i själva verket högre än det genomsnittliga försäljningspriset för 2012. Detta skulle i vanliga fall innebära en förlust för detta år. Den vinst som anges för 2012 i tabell 12 i förordningen om provisorisk tull beror dock på en inkomst från en av unionstillverkarna i urvalet som avser tillverkning av grovplåt, men inte finns med i företagets kostnadsredovisningssystem, och därför inte heller anges i tabell 10 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(121)

Den genomsnittliga tillverkningskostnaden i tabell 10 i förordningen om provisorisk tull är i själva verket högre än det genomsnittliga försäljningspriset för 2012. Detta skulle i vanliga fall innebära en förlust för detta år. Den vinst som anges för 2012 i tabell 12 i förordningen om provisorisk tull beror dock på en inkomst från en av unionstillverkarna i urvalet som avser tillverkning av grovplåt, men inte finns med i företagets kostnadsredovisningssystem, och därför inte heller anges i tabell 10 i förordningen om provisorisk tull.

| (122) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter undrade Cisa varför inkomsten från en av de unionstillverkare som ingår i urvalet och som är kopplad till tillverkning av grovplåt inte fanns med i företagets kostnadsredovisningssystem. |
| --- | --- |

(122)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter undrade Cisa varför inkomsten från en av de unionstillverkare som ingår i urvalet och som är kopplad till tillverkning av grovplåt inte fanns med i företagets kostnadsredovisningssystem.

| (123) | Eftersom denna unionstillverkare som ingick i urvalet lämnade in uppgift om vinst och kommissionen verifierade den, beror det på att denna vinst helt och hållet utgjordes av justering vid årsslutet i enlighet med internationella redovisningsstandarder av företagets vanliga affärsverksamhet. Vinsten ingår i sig inte i kostnadsredovisningen av de produkter som tillverkats under året, utan i flera poster i rörelseresultatet (enligt definitionen i internationella redovisningsstandarder 1). Om man inte tar hänsyn till den vinsten, skulle unionsindustrin gå med förlust även under 2012 (förlusten skulle uppgå till mindre än 1 %). |
| --- | --- |

(123)

Eftersom denna unionstillverkare som ingick i urvalet lämnade in uppgift om vinst och kommissionen verifierade den, beror det på att denna vinst helt och hållet utgjordes av justering vid årsslutet i enlighet med internationella redovisningsstandarder av företagets vanliga affärsverksamhet. Vinsten ingår i sig inte i kostnadsredovisningen av de produkter som tillverkats under året, utan i flera poster i rörelseresultatet (enligt definitionen i internationella redovisningsstandarder 1). Om man inte tar hänsyn till den vinsten, skulle unionsindustrin gå med förlust även under 2012 (förlusten skulle uppgå till mindre än 1 %).

| (124) | Vidare avser den genomsnittliga tillverkningskostnaden i tabell 10 i förordningen om provisorisk tull den totala tillverkningsvolymen för unionstillverkarna i urvalet, medan det genomsnittliga försäljningspriset endast avser unionstillverkarnas försäljning till första icke-närstående kund i unionen. Dessa två genomsnitt är inte direkt jämförbara, vilket förklaras av följande skäl:






  a) | För det första är tillverkningsvolymerna klart högre än försäljningsvolymerna till den första icke-närstående kunden i unionen, främst beroende på export. I det sammanhanget måste man också ta hänsyn till den företagsinterna användningen hos de unionstillverkare som ingår i urvalet, men som sägs i skäl 89 i förordningen om provisorisk tull är den företagsinterna användningen försumbar. |
| --- | --- | --- |

(124)

Vidare avser den genomsnittliga tillverkningskostnaden i tabell 10 i förordningen om provisorisk tull den totala tillverkningsvolymen för unionstillverkarna i urvalet, medan det genomsnittliga försäljningspriset endast avser unionstillverkarnas försäljning till första icke-närstående kund i unionen. Dessa två genomsnitt är inte direkt jämförbara, vilket förklaras av följande skäl:

a)

För det första är tillverkningsvolymerna klart högre än försäljningsvolymerna till den första icke-närstående kunden i unionen, främst beroende på export. I det sammanhanget måste man också ta hänsyn till den företagsinterna användningen hos de unionstillverkare som ingår i urvalet, men som sägs i skäl 89 i förordningen om provisorisk tull är den företagsinterna användningen försumbar.

| b) | För det andra utgörs den undersökta produkten av flera olika produkttyper som sålts till olika priser och produktmixen är olika på unionsmarknaden och på exportmarknaderna. |
| --- | --- |

b)

För det andra utgörs den undersökta produkten av flera olika produkttyper som sålts till olika priser och produktmixen är olika på unionsmarknaden och på exportmarknaderna.

| (125) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter undrade Cisa om försäljningsvolymen och marknadsandelen i tabell 7 i förordningen om provisorisk tull avser försäljning till icke-närstående kunder, eller till både närstående och icke-närstående kunder. Kommissionen påminner om skäl 102 i förordningen om provisorisk tull som säger att makroekonomiska indikatorer som tillverkning eller försäljningsvolym ska bedömas i fråga om hela unionsindustrin. Uppgifterna i tabell 7 rör försäljning till den första icke-närstående kunden så som försäljningen rapporterats av Eurofer. Om man skulle ta med försäljning till närstående parter, skulle man riskera att räkna samma volym två gånger. |
| --- | --- |

(125)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter undrade Cisa om försäljningsvolymen och marknadsandelen i tabell 7 i förordningen om provisorisk tull avser försäljning till icke-närstående kunder, eller till både närstående och icke-närstående kunder. Kommissionen påminner om skäl 102 i förordningen om provisorisk tull som säger att makroekonomiska indikatorer som tillverkning eller försäljningsvolym ska bedömas i fråga om hela unionsindustrin. Uppgifterna i tabell 7 rör försäljning till den första icke-närstående kunden så som försäljningen rapporterats av Eurofer. Om man skulle ta med försäljning till närstående parter, skulle man riskera att räkna samma volym två gånger.

| (126) | I sina kommentarer till det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade Cisa vidare att skillnaden mellan unionsindustrins försäljningsvolym och försäljningsvolymen till den första icke-närstående kunden i unionen beror på betydande försäljning till närstående kunder. Med detta som underlag hävdade Cisa vidare att kommissionen inte hade samlat in och presenterat information om försäljningsvolymen till närstående kunder och följaktligen bara gav en del av helhetsbilden av unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(126)

I sina kommentarer till det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade Cisa vidare att skillnaden mellan unionsindustrins försäljningsvolym och försäljningsvolymen till den första icke-närstående kunden i unionen beror på betydande försäljning till närstående kunder. Med detta som underlag hävdade Cisa vidare att kommissionen inte hade samlat in och presenterat information om försäljningsvolymen till närstående kunder och följaktligen bara gav en del av helhetsbilden av unionsmarknaden.

| (127) | Ovanstående påståenden vilar på ett felaktigt antagande. Kommissionen påminner om att skillnaden mellan tillverkningsvolymen och försäljningsvolymen till icke-närstående kunder i unionen inte bara kommer från försäljning till närstående kunder utan även från försäljning till kunder utanför unionen. Även i fråga om unionstillverkare som inte ingick i urvalet kan det finnas en skillnad orsakad av försäljningen till de första icke-närstående kunderna som inte rapporterats av Eurofer, vilket verifierats av kommissionen, beroende på den rapporteringsmetod som beskrivs i skäl 125 för att undvika risk för att man räknar samma volym två gånger. Tabell 7 i förordningen om provisorisk tull rör endast försäljningsvolym och marknadsandel på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(127)

Ovanstående påståenden vilar på ett felaktigt antagande. Kommissionen påminner om att skillnaden mellan tillverkningsvolymen och försäljningsvolymen till icke-närstående kunder i unionen inte bara kommer från försäljning till närstående kunder utan även från försäljning till kunder utanför unionen. Även i fråga om unionstillverkare som inte ingick i urvalet kan det finnas en skillnad orsakad av försäljningen till de första icke-närstående kunderna som inte rapporterats av Eurofer, vilket verifierats av kommissionen, beroende på den rapporteringsmetod som beskrivs i skäl 125 för att undvika risk för att man räknar samma volym två gånger. Tabell 7 i förordningen om provisorisk tull rör endast försäljningsvolym och marknadsandel på unionsmarknaden.

| (128) | Cisa hänvisade också till två fall där kommissionen gjorde en separat analys av närstående och icke-närstående kunder, närmare bestämt undersökningen av armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet med ursprung i Kina (13) och undersökningen rörande kallvalsade platta produkter av stål med ursprung i Kina och Ryssland (14). |
| --- | --- |

(128)

Cisa hänvisade också till två fall där kommissionen gjorde en separat analys av närstående och icke-närstående kunder, närmare bestämt undersökningen av armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet med ursprung i Kina (13) och undersökningen rörande kallvalsade platta produkter av stål med ursprung i Kina och Ryssland (14).

13

14

| (129) | Kommissionen påminner om att i dessa fall rörde analysen företagsintern användning (i fråga om kallvalsade platta produkter av stål) eller försäljning till närstående kunder (i fråga om armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet), inte försäljning till närstående kunder som närstående försäljningsföretag, men så som sägs i skäl 89 i förordningen om provisorisk tull så är den företagsinterna användningen försumbar. |
| --- | --- |

(129)

Kommissionen påminner om att i dessa fall rörde analysen företagsintern användning (i fråga om kallvalsade platta produkter av stål) eller försäljning till närstående kunder (i fråga om armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet), inte försäljning till närstående kunder som närstående försäljningsföretag, men så som sägs i skäl 89 i förordningen om provisorisk tull så är den företagsinterna användningen försumbar.

| (130) | Kommissionen påminner slutligen om att i fråga om priser och lönsamhet på unionsmarknaden är de bara relevanta om produkter säljs mellan icke-närstående parter. |
| --- | --- |

(130)

Kommissionen påminner slutligen om att i fråga om priser och lönsamhet på unionsmarknaden är de bara relevanta om produkter säljs mellan icke-närstående parter.

| (131) | I frånvaro av ytterligare synpunkter på lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga gällande unionstillverkarna i urvalet, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 131–138 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(131)

I frånvaro av ytterligare synpunkter på lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga gällande unionstillverkarna i urvalet, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 131–138 i förordningen om provisorisk tull.

4.5.4   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (132) | I frånvaro av ytterligare synpunkter, bekräftar kommissionen sina slutsatser om skada i skälen 139–147 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(132)

I frånvaro av ytterligare synpunkter, bekräftar kommissionen sina slutsatser om skada i skälen 139–147 i förordningen om provisorisk tull.

5.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

5.1   Verkningar av den dumpade importen

Verkningar av den dumpade importen

| (133) | Eurofer framhöll att dumpad import från Kina utgör den enskilt viktigaste faktor som påverkade unionsindustrin under skadeundersökningsperioden. Eurofer konstaterade vidare att importvolymen från Kina dubblerades mellan 2013 och 2014 och att den därefter dubblerades igen mellan 2014 och 2015, samt att importvolymen från Kina 2015 överskred importvolymen från alla andra tredjeländer tillsammans. |
| --- | --- |

(133)

Eurofer framhöll att dumpad import från Kina utgör den enskilt viktigaste faktor som påverkade unionsindustrin under skadeundersökningsperioden. Eurofer konstaterade vidare att importvolymen från Kina dubblerades mellan 2013 och 2014 och att den därefter dubblerades igen mellan 2014 och 2015, samt att importvolymen från Kina 2015 överskred importvolymen från alla andra tredjeländer tillsammans.

| (134) | Eurofer noterade samma tendenser även när det gäller marknadsandelar för dumpad kinesisk import, och konstaterade att de gick från 4,1 % 2013 till 14,4 % 2015, samtidigt som marknadsandelen för import från alla andra tredjeländer minskade från 13,2 % 2013 till 12,2 % 2015. |
| --- | --- |

(134)

Eurofer noterade samma tendenser även när det gäller marknadsandelar för dumpad kinesisk import, och konstaterade att de gick från 4,1 % 2013 till 14,4 % 2015, samtidigt som marknadsandelen för import från alla andra tredjeländer minskade från 13,2 % 2013 till 12,2 % 2015.

| (135) | Eurofer angav avslutningsvis att nästan hela vinsten avseende marknadsandelen av dumpad kinesisk import gjordes på bekostnad av unionsindustrins marknadsandel. Eurofer tillade att priset på dumpad kinesisk import föll med nästan 30 procent under skadeundersökningsperioden, och att sådan import visade sig underskrida unionsindustrins priser med i genomsnitt 29 procent. |
| --- | --- |

(135)

Eurofer angav avslutningsvis att nästan hela vinsten avseende marknadsandelen av dumpad kinesisk import gjordes på bekostnad av unionsindustrins marknadsandel. Eurofer tillade att priset på dumpad kinesisk import föll med nästan 30 procent under skadeundersökningsperioden, och att sådan import visade sig underskrida unionsindustrins priser med i genomsnitt 29 procent.

| (136) | Detta bekräftar slutsatsen i skäl 151 i förordningen om provisorisk tull om att den nästan oavbrutna ökningen av importen från Kina till priser som kraftigt underskred unionsindustrins priser har haft en klart negativ inverkan på unionsindustrins resultat efter 2013. |
| --- | --- |

(136)

Detta bekräftar slutsatsen i skäl 151 i förordningen om provisorisk tull om att den nästan oavbrutna ökningen av importen från Kina till priser som kraftigt underskred unionsindustrins priser har haft en klart negativ inverkan på unionsindustrins resultat efter 2013.

| (137) | I frånvaro av ytterligare synpunkter på verkningarna av den dumpade importen, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 150–157 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(137)

I frånvaro av ytterligare synpunkter på verkningarna av den dumpade importen, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 150–157 i förordningen om provisorisk tull.

5.2   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

5.2.1   Hård konkurrens till följd av efterfrågeproblem på unionsmarknaden

Hård konkurrens till följd av efterfrågeproblem på unionsmarknaden

| (138) | I frånvaro av synpunkter på verkningarna av den hårda konkurrensen till följd av efterfrågeproblem på unionsmarknaden, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 158–163 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(138)

I frånvaro av synpunkter på verkningarna av den hårda konkurrensen till följd av efterfrågeproblem på unionsmarknaden, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 158–163 i förordningen om provisorisk tull.

5.2.2   Unionstillverkarnas låga kapacitetsutnyttjande

Unionstillverkarnas låga kapacitetsutnyttjande

| (139) | I frånvaro av synpunkter på unionstillverkarnas låga kapacitetsutnyttjande, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 164–166 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(139)

I frånvaro av synpunkter på unionstillverkarnas låga kapacitetsutnyttjande, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 164–166 i förordningen om provisorisk tull.

5.2.3   Import från andra tredjeländer

Import från andra tredjeländer

| (140) | Cisa framhöll att kommissionen gjorde separata analyser av importen från Ryssland och Ukraina, och att det därför inte fanns något som tydde på att importen från dessa två länder vållade unionsindustrin skada. |
| --- | --- |

(140)

Cisa framhöll att kommissionen gjorde separata analyser av importen från Ryssland och Ukraina, och att det därför inte fanns något som tydde på att importen från dessa två länder vållade unionsindustrin skada.

| (141) | Cisa framhöll vidare att kommissionen borde ha gjort en samlad bedömning av importen från Ukraina och Ryssland och till och med en samlad bedömning av importen från alla tre länder (Kina, Ryssland och Ukraina), eftersom importvolymen under undersökningsperioden från Ukraina eller Ryssland inte är försumbar om den ställs i relation till unionsmarknaden och eftersom de genomsnittliga priserna för import från de båda länderna till och med var lägre än i fallet med Kina. |
| --- | --- |

(141)

Cisa framhöll vidare att kommissionen borde ha gjort en samlad bedömning av importen från Ukraina och Ryssland och till och med en samlad bedömning av importen från alla tre länder (Kina, Ryssland och Ukraina), eftersom importvolymen under undersökningsperioden från Ukraina eller Ryssland inte är försumbar om den ställs i relation till unionsmarknaden och eftersom de genomsnittliga priserna för import från de båda länderna till och med var lägre än i fallet med Kina.

| (142) | På grundval av ovanstående drog Cisa slutsatsen att om importen från Kina visar sig ha underskridit unionsindustrins priser, har importen från Ukraina och Ryssland i sådana fall underskridit unionsindustrins priser i ännu högre grad. Om kommissionen tillämpade samma metod som den gör för Kina, dvs. en jämförelse från början till slutet, skulle kommissionen ha märkt att försäljningsvolymen och marknadsandelen för import från dessa två länder har ökat med 41 procent respektive 2,2 procentenheter. |
| --- | --- |

(142)

På grundval av ovanstående drog Cisa slutsatsen att om importen från Kina visar sig ha underskridit unionsindustrins priser, har importen från Ukraina och Ryssland i sådana fall underskridit unionsindustrins priser i ännu högre grad. Om kommissionen tillämpade samma metod som den gör för Kina, dvs. en jämförelse från början till slutet, skulle kommissionen ha märkt att försäljningsvolymen och marknadsandelen för import från dessa två länder har ökat med 41 procent respektive 2,2 procentenheter.

| (143) | Kommissionen hänvisar till artikel 3.4 i grundförordningen som föreskriver att endast import som omfattas av antidumpningsundersökningar kan bedömas samtidigt. Importen från Ukraina och Ryssland omfattas inte av antidumpningsundersökningar och kan därför inte bedömas samtidigt med importen från Kina. |
| --- | --- |

(143)

Kommissionen hänvisar till artikel 3.4 i grundförordningen som föreskriver att endast import som omfattas av antidumpningsundersökningar kan bedömas samtidigt. Importen från Ukraina och Ryssland omfattas inte av antidumpningsundersökningar och kan därför inte bedömas samtidigt med importen från Kina.

| (144) | De genomsnittliga priserna från Ukraina, Ryssland och Kina är dessutom inte nödvändigtvis direkt jämförbara, eftersom genomsnittspriset påverkas av produktmixen. Desto mer relevant är prisutvecklingen under skadeundersökningsperioden. Tabell 13 i förordningen om provisorisk tull visar tydligt att genomsnittsimportpriserna från Ukraina och Ryssland minskade i en mycket lägre takt än importpriserna från Kina under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(144)

De genomsnittliga priserna från Ukraina, Ryssland och Kina är dessutom inte nödvändigtvis direkt jämförbara, eftersom genomsnittspriset påverkas av produktmixen. Desto mer relevant är prisutvecklingen under skadeundersökningsperioden. Tabell 13 i förordningen om provisorisk tull visar tydligt att genomsnittsimportpriserna från Ukraina och Ryssland minskade i en mycket lägre takt än importpriserna från Kina under skadeundersökningsperioden.

| (145) | Marknadsandelen för import från andra tredjeländer förblev relativt stabil under skadeundersökningsperioden, medan importen från Kina mer än tredubblades. Eftersom unionens förbrukning ökade med 5 procent och unionsindustrins marknadsandel minskade med 10 procentenheter under skadeundersökningsperioden, innebär detta att importen från Kina ökade sin marknadsandel helt och hållet på unionsindustrins bekostnad. |
| --- | --- |

(145)

Marknadsandelen för import från andra tredjeländer förblev relativt stabil under skadeundersökningsperioden, medan importen från Kina mer än tredubblades. Eftersom unionens förbrukning ökade med 5 procent och unionsindustrins marknadsandel minskade med 10 procentenheter under skadeundersökningsperioden, innebär detta att importen från Kina ökade sin marknadsandel helt och hållet på unionsindustrins bekostnad.

| (146) | Avslutningsvis kan nämnas att medan importvolymen från Kina ökade med nästan 1 miljon ton under skadeundersökningsperioden, ökade importvolymen från Ukraina med cirka 160 000 ton och den från Ryssland med cirka 75 000 ton. |
| --- | --- |

(146)

Avslutningsvis kan nämnas att medan importvolymen från Kina ökade med nästan 1 miljon ton under skadeundersökningsperioden, ökade importvolymen från Ukraina med cirka 160 000 ton och den från Ryssland med cirka 75 000 ton.

| (147) | På grundval av ovanstående och med tanke på de mycket mindre importvolymerna från Ukraina och Ryssland jämfört med dem från Kina, finns det inget som tyder på att importen från dessa två länder skulle bryta orsakssambandet mellan de dumpade importerna från Kina och den skada som unionsindustrin vållats. |
| --- | --- |

(147)

På grundval av ovanstående och med tanke på de mycket mindre importvolymerna från Ukraina och Ryssland jämfört med dem från Kina, finns det inget som tyder på att importen från dessa två länder skulle bryta orsakssambandet mellan de dumpade importerna från Kina och den skada som unionsindustrin vållats.

| (148) | I frånvaro av ytterligare synpunkter på verkan av import från andra tredjeländer, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 167–178 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(148)

I frånvaro av ytterligare synpunkter på verkan av import från andra tredjeländer, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 167–178 i förordningen om provisorisk tull.

5.2.4   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (149) | I frånvaro av synpunkter på unionsindustrins exportresultat, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 179–183 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(149)

I frånvaro av synpunkter på unionsindustrins exportresultat, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 179–183 i förordningen om provisorisk tull.

5.2.5   Konkurrensen mellan vertikalt integrerade unionstillverkare och omvalsare i unionen

Konkurrensen mellan vertikalt integrerade unionstillverkare och omvalsare i unionen

| (150) | I frånvaro av synpunkter på effekterna av konkurrensen mellan vertikalt integrerade unionstillverkare och omvalsare i unionen, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 184–189 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(150)

I frånvaro av synpunkter på effekterna av konkurrensen mellan vertikalt integrerade unionstillverkare och omvalsare i unionen, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 184–189 i förordningen om provisorisk tull.

5.2.6   Unionstillverkarna gick inte med vinst oavsett volymen av dumpad import från Kina

Unionstillverkarna gick inte med vinst oavsett volymen av dumpad import från Kina

| (151) | Cisa framhöll vidare att unionstillverkarna i urvalet i stort sett var olönsamma mellan 2013 och undersökningsperioden och att de ådrog sig de största förlusterna 2013, vilket är just det år då importen av grovplåt från Kina nådde en bottennivå. |
| --- | --- |

(151)

Cisa framhöll vidare att unionstillverkarna i urvalet i stort sett var olönsamma mellan 2013 och undersökningsperioden och att de ådrog sig de största förlusterna 2013, vilket är just det år då importen av grovplåt från Kina nådde en bottennivå.

| (152) | Detta argument behandlas i skäl 134 i förordningen om provisorisk tull, där följande anges: ”Medan den stora förlusten på 12,2 % år 2013 påverkades av den exceptionellt låga efterfrågan det året, hindrade det betydande pris- och volymtryck som den ökande importen från Kina utövade på unionsindustrin under 2014 och undersökningsperioden unionsindustrin från att dra fördel av den dynamiska ökningen med 11 procentenheter av förbrukningen i unionen.” Såsom anges i skäl 93 i förordningen om provisorisk tull absorberades denna ökning nästan helt av den dumpade importen från Kina. |
| --- | --- |

(152)

Detta argument behandlas i skäl 134 i förordningen om provisorisk tull, där följande anges: ”Medan den stora förlusten på 12,2 % år 2013 påverkades av den exceptionellt låga efterfrågan det året, hindrade det betydande pris- och volymtryck som den ökande importen från Kina utövade på unionsindustrin under 2014 och undersökningsperioden unionsindustrin från att dra fördel av den dynamiska ökningen med 11 procentenheter av förbrukningen i unionen.” Såsom anges i skäl 93 i förordningen om provisorisk tull absorberades denna ökning nästan helt av den dumpade importen från Kina.

| (153) | Kommissionen drar därför slutsatsen att den stora förlusten 2013 inte berodde på låga importkvantiteter från Kina, utan på den exceptionellt låga efterfrågan på unionsmarknaden. De förluster som unionsindustrin ådrog sig under 2014 och 2015 orsakades däremot av den oavbrutet ökande volymen av dumpad import från Kina. |
| --- | --- |

(153)

Kommissionen drar därför slutsatsen att den stora förlusten 2013 inte berodde på låga importkvantiteter från Kina, utan på den exceptionellt låga efterfrågan på unionsmarknaden. De förluster som unionsindustrin ådrog sig under 2014 och 2015 orsakades däremot av den oavbrutet ökande volymen av dumpad import från Kina.

| (154) | Dessutom noterar kommissionen att unionsindustrin var lönsam under åren 2011 och 2012. År 2011 visade unionsindustrin en vinstmarginal på 7,9 %, vid en tidpunkt då importen från Kina ännu inte uppgick till några betydande mängder, vilket anges i skäl 221 i förordningen om provisorisk tull. Under 2012 var vinstmarginalen redan betydligt lägre, endast 1,6 %, beroende på den betydande dumpade importen från Kina. Kommissionen konstaterar att ingen berörd part lämnade synpunkter på unionsindustrins lönsamhet under 2011 och 2012. |
| --- | --- |

(154)

Dessutom noterar kommissionen att unionsindustrin var lönsam under åren 2011 och 2012. År 2011 visade unionsindustrin en vinstmarginal på 7,9 %, vid en tidpunkt då importen från Kina ännu inte uppgick till några betydande mängder, vilket anges i skäl 221 i förordningen om provisorisk tull. Under 2012 var vinstmarginalen redan betydligt lägre, endast 1,6 %, beroende på den betydande dumpade importen från Kina. Kommissionen konstaterar att ingen berörd part lämnade synpunkter på unionsindustrins lönsamhet under 2011 och 2012.

5.2.7   Effekten av andra viktiga faktorer

Effekten av andra viktiga faktorer

| (155) | Cisa framhöll att det finns andra viktiga faktorer än dumpad import från Kina som orsakar den påstådda skadan för unionsindustrin och att detta kan bryta orsakssambandet mellan den påstådda dumpade importen från Kina och skadan. Cisa begärde att kommissionen skulle se över sin orsaksanalys och beakta alla övriga faktorer. |
| --- | --- |

(155)

Cisa framhöll att det finns andra viktiga faktorer än dumpad import från Kina som orsakar den påstådda skadan för unionsindustrin och att detta kan bryta orsakssambandet mellan den påstådda dumpade importen från Kina och skadan. Cisa begärde att kommissionen skulle se över sin orsaksanalys och beakta alla övriga faktorer.

| (156) | I detta avseende konstaterar kommissionen att de sex andra faktorer som anges ovan antingen behandlas i förordningen om provisorisk tull eller i denna förordning. Det står därför klart att kommissionen grundligt har analyserat alla faktorer som har identifierats av de berörda parterna. Cisa uppgav inte ens vilka ”andra viktiga faktorer” som borde undersökas förutom de sex faktorer som redan analyserats i detalj. Cisa nämnde endast att de är ”uppenbara”, utan att lämna ytterligare uppgifter. Därför avvisar kommissionen detta argument. |
| --- | --- |

(156)

I detta avseende konstaterar kommissionen att de sex andra faktorer som anges ovan antingen behandlas i förordningen om provisorisk tull eller i denna förordning. Det står därför klart att kommissionen grundligt har analyserat alla faktorer som har identifierats av de berörda parterna. Cisa uppgav inte ens vilka ”andra viktiga faktorer” som borde undersökas förutom de sex faktorer som redan analyserats i detalj. Cisa nämnde endast att de är ”uppenbara”, utan att lämna ytterligare uppgifter. Därför avvisar kommissionen detta argument.

5.3   Slutsats om orsakssamband

Slutsats om orsakssamband

| (157) | På grundval av ovanstående och i frånvaro av ytterligare synpunkter, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 190–194 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(157)

På grundval av ovanstående och i frånvaro av ytterligare synpunkter, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 190–194 i förordningen om provisorisk tull.

6.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (158) | Cisa framhöll att unionstillverkarna innehade mer än 70 procent av unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden. Cisa hävdade att de dominerar unionsmarknaden och att det enda allvarliga konkurrenshotet är import från Kina. |
| --- | --- |

(158)

Cisa framhöll att unionstillverkarna innehade mer än 70 procent av unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden. Cisa hävdade att de dominerar unionsmarknaden och att det enda allvarliga konkurrenshotet är import från Kina.

| (159) | Kommissionen konstaterar att Cisa bortser från det faktum att unionstillverkarna konkurrerar med varandra och med importen från Kina och andra tredjeländer, som har en marknadsandel på 12,2 % enligt tabell 13 i förordningen om provisorisk tull. Dessutom finns det inga tecken på bristande konkurrens mellan unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(159)

Kommissionen konstaterar att Cisa bortser från det faktum att unionstillverkarna konkurrerar med varandra och med importen från Kina och andra tredjeländer, som har en marknadsandel på 12,2 % enligt tabell 13 i förordningen om provisorisk tull. Dessutom finns det inga tecken på bristande konkurrens mellan unionstillverkarna.

| (160) | Till följd av införandet av provisoriska åtgärder anförde en importör att införandet av antidumpningsåtgärder på konstgjord väg kommer att minska konkurrensen på unionsmarknaden och leda till en oligopolmarknad i segmentet ”specialgrovplåt” eftersom detta segment redan domineras av en enda aktör. |
| --- | --- |

(160)

Till följd av införandet av provisoriska åtgärder anförde en importör att införandet av antidumpningsåtgärder på konstgjord väg kommer att minska konkurrensen på unionsmarknaden och leda till en oligopolmarknad i segmentet ”specialgrovplåt” eftersom detta segment redan domineras av en enda aktör.

| (161) | Kommissionen noterar dock att denna part inte lämnat in någon bevisning som stöd för påståendet. Tvärtom så innehåller den information som Eurofer lämnat i sina kommentarer till det slutliga meddelandet av uppgifter flera unionstillverkare som erbjuder olika typer av ”specialgrovplåt”. |
| --- | --- |

(161)

Kommissionen noterar dock att denna part inte lämnat in någon bevisning som stöd för påståendet. Tvärtom så innehåller den information som Eurofer lämnat i sina kommentarer till det slutliga meddelandet av uppgifter flera unionstillverkare som erbjuder olika typer av ”specialgrovplåt”.

| (162) | Kommissionen inser att införandet av tullar kan komma att minska antalet konkurrenter i vissa segment av ”specialgrovplåt” på unionsmarknaden. En antidumpningsundersökning definierar dock inte produktmarknader eller geografiska marknader och bedömer inte heller marknadsstyrka och dess troliga utveckling. Därför kom denna undersökning inte fram till några resultat om ifall det fanns risk för att skapa eller förstärka en dominerande position på någon av marknaderna när det gäller konkurrenslagstiftning. |
| --- | --- |

(162)

Kommissionen inser att införandet av tullar kan komma att minska antalet konkurrenter i vissa segment av ”specialgrovplåt” på unionsmarknaden. En antidumpningsundersökning definierar dock inte produktmarknader eller geografiska marknader och bedömer inte heller marknadsstyrka och dess troliga utveckling. Därför kom denna undersökning inte fram till några resultat om ifall det fanns risk för att skapa eller förstärka en dominerande position på någon av marknaderna när det gäller konkurrenslagstiftning.

| (163) | När kommissionen gör en analys av unionens intresse är den skyldig att beakta annan unionspolitik, exempelvis konkurrenspolitik. Men det krävs konkreta bevis för en dominerande position och möjligt missbruk av den för att dessa överväganden ska leda till ytterligare undersökning. Detta har inte blivit resultatet av de berörda parternas inlagor. |
| --- | --- |

(163)

När kommissionen gör en analys av unionens intresse är den skyldig att beakta annan unionspolitik, exempelvis konkurrenspolitik. Men det krävs konkreta bevis för en dominerande position och möjligt missbruk av den för att dessa överväganden ska leda till ytterligare undersökning. Detta har inte blivit resultatet av de berörda parternas inlagor.

| (164) | Kommissionen påminner om att antidumpningstullar införs för att eliminera effekterna av skadlig dumpning som fastställdes för alla segment av grovplåt och att dominans på en marknad inte behöver betyda att den missbrukas. Om berörda parter i framtiden skulle upptäcka agerande som kränker konkurrensregler, kan de använda sin rätt att klaga hos behörig konkurrensmyndighet. |
| --- | --- |

(164)

Kommissionen påminner om att antidumpningstullar införs för att eliminera effekterna av skadlig dumpning som fastställdes för alla segment av grovplåt och att dominans på en marknad inte behöver betyda att den missbrukas. Om berörda parter i framtiden skulle upptäcka agerande som kränker konkurrensregler, kan de använda sin rätt att klaga hos behörig konkurrensmyndighet.

| (165) | Till följd av införandet av provisoriska åtgärder anförde en importör att införandet av antidumpningsåtgärder inte borde leda till ökade priser på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(165)

Till följd av införandet av provisoriska åtgärder anförde en importör att införandet av antidumpningsåtgärder inte borde leda till ökade priser på unionsmarknaden.

| (166) | Kommissionen påminner om att syftet med antidumpningsåtgärder är att eliminera den skadliga dumpningens handelssnedvridande effekter. Hur dessa åtgärder påverkar priserna, beror på prissättningsbeslut från olika marknadsoperatörer och sådana beslut är omöjliga att förutse. Priserna kan öka, om marknadskrafterna gör att sådana högre priser biter sig fast på en icke-snedvriden marknad. |
| --- | --- |

(166)

Kommissionen påminner om att syftet med antidumpningsåtgärder är att eliminera den skadliga dumpningens handelssnedvridande effekter. Hur dessa åtgärder påverkar priserna, beror på prissättningsbeslut från olika marknadsoperatörer och sådana beslut är omöjliga att förutse. Priserna kan öka, om marknadskrafterna gör att sådana högre priser biter sig fast på en icke-snedvriden marknad.

| (167) | Cisa framhöll också att användare i unionen behöver konkurrenskraftiga och solida försörjningskällor och att införandet av antidumpningsåtgärder kan leda till att flera arbetstillfällen går förlorade och/eller överförs från Europeiska unionen inom den varuproducerande näringen i efterföljande led. |
| --- | --- |

(167)

Cisa framhöll också att användare i unionen behöver konkurrenskraftiga och solida försörjningskällor och att införandet av antidumpningsåtgärder kan leda till att flera arbetstillfällen går förlorade och/eller överförs från Europeiska unionen inom den varuproducerande näringen i efterföljande led.

| (168) | Det fanns emellertid 30 tillverkare i unionen under undersökningsperioden och import från ett antal länder, bland annat Ryssland och Ukraina, vilket säkerställde en solid försörjning av grovplåt till användare i unionen. Dessutom inkom inga användare i den varuproducerande näringen i efterföljande led med bevisning om att de inte skulle kunna köpa in grovplåt till följd av införandet av antidumpningsåtgärder. Vad beträffar risken för stora förluster och/eller överföring av arbetstillfällen från unionen, kom endast en industri inom den varuproducerande näringen i efterföljande led med ett liknande påstående, nämligen vindkraftverkstillverkaren. Detta påstående behandlas nedan. |
| --- | --- |

(168)

Det fanns emellertid 30 tillverkare i unionen under undersökningsperioden och import från ett antal länder, bland annat Ryssland och Ukraina, vilket säkerställde en solid försörjning av grovplåt till användare i unionen. Dessutom inkom inga användare i den varuproducerande näringen i efterföljande led med bevisning om att de inte skulle kunna köpa in grovplåt till följd av införandet av antidumpningsåtgärder. Vad beträffar risken för stora förluster och/eller överföring av arbetstillfällen från unionen, kom endast en industri inom den varuproducerande näringen i efterföljande led med ett liknande påstående, nämligen vindkraftverkstillverkaren. Detta påstående behandlas nedan.

| (169) | Den tillfälliga sammanslutningen av användare inom den varuproducerande näringen i efterföljande led (vindkraftverk) framhöll att införandet av åtgärder för grovplåt kommer att innebära att tillverkningen av vindkraftverk kan flyttas till Kina samt medföra problem när det gäller en säker försörjning av hel- eller halvtillverkade stålkonstruktioner för vindkraftverk i framtiden. Detta argument framfördes också av en importör i dennes kommentarer till det slutliga meddelandet vad gäller vindkraftverk samt andra delar av vindenergisystem. |
| --- | --- |

(169)

Den tillfälliga sammanslutningen av användare inom den varuproducerande näringen i efterföljande led (vindkraftverk) framhöll att införandet av åtgärder för grovplåt kommer att innebära att tillverkningen av vindkraftverk kan flyttas till Kina samt medföra problem när det gäller en säker försörjning av hel- eller halvtillverkade stålkonstruktioner för vindkraftverk i framtiden. Detta argument framfördes också av en importör i dennes kommentarer till det slutliga meddelandet vad gäller vindkraftverk samt andra delar av vindenergisystem.

| (170) | Kommissionen avvisar dessa påståenden, eftersom dessa berörda parter inte kunde styrka sitt påstående med bevis eller en analys. Dessa vindkraftverkstillverkare kunde exempelvis ha gett sig till känna inom de tidsfrister som angavs i inledningstillkännagivandet och besvarat frågeformuläret genom att ange de typer av grovplåt som används inom denna industri för att bygga vindkraftverk och lämna en analys av huruvida dessa typer av grovplåt är utbytbara med de typer av grovplåt som används inom andra industrier. |
| --- | --- |

(170)

Kommissionen avvisar dessa påståenden, eftersom dessa berörda parter inte kunde styrka sitt påstående med bevis eller en analys. Dessa vindkraftverkstillverkare kunde exempelvis ha gett sig till känna inom de tidsfrister som angavs i inledningstillkännagivandet och besvarat frågeformuläret genom att ange de typer av grovplåt som används inom denna industri för att bygga vindkraftverk och lämna en analys av huruvida dessa typer av grovplåt är utbytbara med de typer av grovplåt som används inom andra industrier.

| (171) | Kommissionen konstaterar att de uppgifter som den har tillgång till visar att vindkraftverkstillverkare inte skulle vinna på att ”specialgrovplåt” undantas från produktdefinitionen enligt skäl 42. Därför skulle endast ett uteslutande av grovplåt för vindkraftverk i unionsintresse ha avhjälpt deras farhågor. I detta skede har vindkraftverkstillverkarna dock inte lämnat en konkret och detaljerad analys, inbegripet en förklaring av hur införandet av tullar påverkar deras produktionskostnader och förmåga att överföra dessa kostnader till kunderna, som skulle kunna motivera ett sådant uteslutande. |
| --- | --- |

(171)

Kommissionen konstaterar att de uppgifter som den har tillgång till visar att vindkraftverkstillverkare inte skulle vinna på att ”specialgrovplåt” undantas från produktdefinitionen enligt skäl 42. Därför skulle endast ett uteslutande av grovplåt för vindkraftverk i unionsintresse ha avhjälpt deras farhågor. I detta skede har vindkraftverkstillverkarna dock inte lämnat en konkret och detaljerad analys, inbegripet en förklaring av hur införandet av tullar påverkar deras produktionskostnader och förmåga att överföra dessa kostnader till kunderna, som skulle kunna motivera ett sådant uteslutande.

| (172) | Kommissionen noterar vidare att vindkraftstillverkare kan lämna en vederbörlig motiverad begäran om en interimsöversyn av unionens intresse i fråga om åtgärderna om grovplåt. Undersökningen visade dessutom att det inte fanns något som tydde på att unionsindustrin skulle äventyra användarnas verksamhet. Sådant agerande kan inte förväntas då normala marknadskrafter råder. |
| --- | --- |

(172)

Kommissionen noterar vidare att vindkraftstillverkare kan lämna en vederbörlig motiverad begäran om en interimsöversyn av unionens intresse i fråga om åtgärderna om grovplåt. Undersökningen visade dessutom att det inte fanns något som tydde på att unionsindustrin skulle äventyra användarnas verksamhet. Sådant agerande kan inte förväntas då normala marknadskrafter råder.

| (173) | En importör framhöll att det ligger i unionens intresse att utesluta specialgrovplåt från produktdefinitionen, eftersom flera nyckelindustrier som maskinbyggnads- och energisektorn i unionen är beroende av import av specialgrovplåt från Kina. Ingen användare inom dessa industrier gav sig dock till känna för att bekräfta detta påstående. |
| --- | --- |

(173)

En importör framhöll att det ligger i unionens intresse att utesluta specialgrovplåt från produktdefinitionen, eftersom flera nyckelindustrier som maskinbyggnads- och energisektorn i unionen är beroende av import av specialgrovplåt från Kina. Ingen användare inom dessa industrier gav sig dock till känna för att bekräfta detta påstående.

| (174) | Importören hävdade vidare att specialgrovplåt med en tjocklek av minst 150 mm endast tillverkas av tre unionstillverkare. För höghållfast plåt, plåt för sätthärdning och släckning samt nötningsbeständig plåt påstås produktionen kontrolleras av endast fyra unionstillverkare. Man påstod därför att unionens varuproducerande näring i efterföljande led redan i dag lider brist på försörjning och av dramatiskt ökade försäljningspriser och att detta endast kan uppvägas av import från Kina av specialgrovplåt. |
| --- | --- |

(174)

Importören hävdade vidare att specialgrovplåt med en tjocklek av minst 150 mm endast tillverkas av tre unionstillverkare. För höghållfast plåt, plåt för sätthärdning och släckning samt nötningsbeständig plåt påstås produktionen kontrolleras av endast fyra unionstillverkare. Man påstod därför att unionens varuproducerande näring i efterföljande led redan i dag lider brist på försörjning och av dramatiskt ökade försäljningspriser och att detta endast kan uppvägas av import från Kina av specialgrovplåt.

| (175) | Cisa framhöll vidare att användare av specialgrovplåt inom metallformningsindustrin – på grund av det mycket begränsade antalet europeiska tillverkare av specialgrovplåt – ändå skulle kunna lida brist på material. Ingen av användarna i unionens varuproducerande näring i efterföljande led tog emellertid upp frågan om försörjningsbrist. |
| --- | --- |

(175)

Cisa framhöll vidare att användare av specialgrovplåt inom metallformningsindustrin – på grund av det mycket begränsade antalet europeiska tillverkare av specialgrovplåt – ändå skulle kunna lida brist på material. Ingen av användarna i unionens varuproducerande näring i efterföljande led tog emellertid upp frågan om försörjningsbrist.

| (176) | Kommissionen avfärdar de synpunkter som avses i skäl 173–175, eftersom de berörda parterna inte har lyckats lägga fram några bevis eller någon analys som styrker deras påståenden. Tvärtom fastställdes det i undersökningen en kraftig minskning av priserna på grovplåt i unionen under skadeundersökningsperioden. Undersökningen har även visat att unionsindustrin har en betydande outnyttjad kapacitet till följd av ett kontinuerligt minskande kapacitetsutnyttjande. Enligt Cisa exporterar dessutom Kina endast en mindre mängd specialgrovplåt. |
| --- | --- |

(176)

Kommissionen avfärdar de synpunkter som avses i skäl 173–175, eftersom de berörda parterna inte har lyckats lägga fram några bevis eller någon analys som styrker deras påståenden. Tvärtom fastställdes det i undersökningen en kraftig minskning av priserna på grovplåt i unionen under skadeundersökningsperioden. Undersökningen har även visat att unionsindustrin har en betydande outnyttjad kapacitet till följd av ett kontinuerligt minskande kapacitetsutnyttjande. Enligt Cisa exporterar dessutom Kina endast en mindre mängd specialgrovplåt.

| (177) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter återkom en importör till denna fråga i sina kommentarer. Inga nya tyngre argument framfördes dock. |
| --- | --- |

(177)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter återkom en importör till denna fråga i sina kommentarer. Inga nya tyngre argument framfördes dock.

| (178) | I avsaknad av faktiska bevis för den påstådda försörjningsbristen till följd av införandet av antidumpningsåtgärder, kan kommissionen inte dra slutsatsen att införandet av sådana åtgärder kommer att leda till försörjningsbrist av specialgrovplåt. |
| --- | --- |

(178)

I avsaknad av faktiska bevis för den påstådda försörjningsbristen till följd av införandet av antidumpningsåtgärder, kan kommissionen inte dra slutsatsen att införandet av sådana åtgärder kommer att leda till försörjningsbrist av specialgrovplåt.

6.1   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (179) | Sammanfattningsvis påvisar inget av de argument som framlagts av berörda parter att det finns övertygande skäl mot att införa åtgärder på import av den berörda produkten från Kina. |
| --- | --- |

(179)

Sammanfattningsvis påvisar inget av de argument som framlagts av berörda parter att det finns övertygande skäl mot att införa åtgärder på import av den berörda produkten från Kina.

| (180) | De eventuella negativa verkningarna för de icke-närstående användarna mildras av att det finns alternativa försörjningskällor att tillgå. De positiva verkningarna av antidumpningsåtgärderna på unionsmarknaden uppväger de eventuella negativa verkningarna för andra intressegrupper. |
| --- | --- |

(180)

De eventuella negativa verkningarna för de icke-närstående användarna mildras av att det finns alternativa försörjningskällor att tillgå. De positiva verkningarna av antidumpningsåtgärderna på unionsmarknaden uppväger de eventuella negativa verkningarna för andra intressegrupper.

| (181) | I frånvaro av ytterligare synpunkter på unionens intresse, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 195–215 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(181)

I frånvaro av ytterligare synpunkter på unionens intresse, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 195–215 i förordningen om provisorisk tull.

7.   RETROAKTIVT INFÖRANDE AV ANTIDUMPNINGSTULLAR

RETROAKTIVT INFÖRANDE AV ANTIDUMPNINGSTULLAR

| (182) | Såsom anges i skäl 4 lät kommissionen import av grovplåt med ursprung i Kina bli föremål för registrering, till följd av en begäran från Eurofer. Registreringen omfattade import som skett mellan den 11 augusti 2016 och införandet av provisoriska åtgärder, dvs. den 7 oktober 2016. |
| --- | --- |

(182)

Såsom anges i skäl 4 lät kommissionen import av grovplåt med ursprung i Kina bli föremål för registrering, till följd av en begäran från Eurofer. Registreringen omfattade import som skett mellan den 11 augusti 2016 och införandet av provisoriska åtgärder, dvs. den 7 oktober 2016.

| (183) | Enligt artikel 10.4 d i grundförordningen kan tullar tas ut retroaktivt, om ”utöver den importnivå som vållat skada under undersökningsperioden ytterligare en betydande ökning av import äger rum vilken med hänsyn till tidpunkten, omfattningen och övriga omständigheter sannolikt kommer att allvarligt undergräva den positiva verkan av den slutgiltiga antidumpningstull som ska tillämpas”. |
| --- | --- |

(183)

Enligt artikel 10.4 d i grundförordningen kan tullar tas ut retroaktivt, om ”utöver den importnivå som vållat skada under undersökningsperioden ytterligare en betydande ökning av import äger rum vilken med hänsyn till tidpunkten, omfattningen och övriga omständigheter sannolikt kommer att allvarligt undergräva den positiva verkan av den slutgiltiga antidumpningstull som ska tillämpas”.

7.1   Synpunkter på ett eventuellt retroaktivt införande av antidumpningstullar

Synpunkter på ett eventuellt retroaktivt införande av antidumpningstullar

| (184) | Cisa framhöll att alla eventuella retroaktiva åtgärder skulle kunna ha en negativ inverkan på importörerna genom att de skulle få utstå högre kostnader i onödan, eftersom de betalar antidumpningstullar. Cisa hävdade att importörerna inte har någon avsikt att lagerhålla de ifrågavarande produkterna från Kina och att den registrerade importen omfattades av gamla avtal som ingicks innan förfarandet inleddes. Cisa hävdade vidare att en oväntad tull kommer att medföra förluster för importörer och användare i unionen. |
| --- | --- |

(184)

Cisa framhöll att alla eventuella retroaktiva åtgärder skulle kunna ha en negativ inverkan på importörerna genom att de skulle få utstå högre kostnader i onödan, eftersom de betalar antidumpningstullar. Cisa hävdade att importörerna inte har någon avsikt att lagerhålla de ifrågavarande produkterna från Kina och att den registrerade importen omfattades av gamla avtal som ingicks innan förfarandet inleddes. Cisa hävdade vidare att en oväntad tull kommer att medföra förluster för importörer och användare i unionen.

| (185) | Avslutningsvis hävdade Cisa att registrering av import och hot om att införa åtgärder retroaktivt bara är ännu en handelsbegränsande åtgärd, så att EU-importörer slutar importera från Kina även innan det har bevisats att sådan import skadar EU-industrin. |
| --- | --- |

(185)

Avslutningsvis hävdade Cisa att registrering av import och hot om att införa åtgärder retroaktivt bara är ännu en handelsbegränsande åtgärd, så att EU-importörer slutar importera från Kina även innan det har bevisats att sådan import skadar EU-industrin.

7.2   Importstatistik

Importstatistik

| (186) | Importstatistiken från Eurostat i tabell 1 nedan visar att import av grovplåt från Kina minskade kraftigt efter undersökningsperioden.

  Tabell 1


  Utveckling av genomsnittlig importvolym per månad | Månatligt genomsnitt under undersökningsperioden | Månatligt genomsnitt mars–september 2016 | Månatligt genomsnitt mars–oktober 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Kina (ton) | 113 262 | 84 669 | 76 562 |
| Utveckling jämfört med undersökningsperioden (%) | Ej tillämpligt | – 25,2 | – 32,4 |
| Källa: Eurostat. |

(186)

Importstatistiken från Eurostat i tabell 1 nedan visar att import av grovplåt från Kina minskade kraftigt efter undersökningsperioden.

Tabell 1

Tabell 1

Utveckling av genomsnittlig importvolym per månad

Utveckling av genomsnittlig importvolym per månad

Månatligt genomsnitt under undersökningsperioden

Månatligt genomsnitt mars–september 2016

Månatligt genomsnitt mars–oktober 2016

Importvolym från Kina (ton)

113 262

84 669

76 562

Utveckling jämfört med undersökningsperioden (%)

Ej tillämpligt

– 25,2

– 32,4

Källa: Eurostat.

Källa:

7.3   Slutsatser om retroaktivitet

Slutsatser om retroaktivitet

| (187) | Kommissionen drar slutsatsen att eftersom ingen ytterligare betydande ökning skett av importen uppfylls inte det rättsliga kravet för retroaktivt uttag av tullar enligt artikel 10.4 d i grundförordningen. Tullar bör därmed inte tas ut retroaktivt på registrerad import. |
| --- | --- |

(187)

Kommissionen drar slutsatsen att eftersom ingen ytterligare betydande ökning skett av importen uppfylls inte det rättsliga kravet för retroaktivt uttag av tullar enligt artikel 10.4 d i grundförordningen. Tullar bör därmed inte tas ut retroaktivt på registrerad import.

8.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

8.1   Nivå för undanröjande av skada

Nivå för undanröjande av skada

| (188) | Såsom framgår av skäl 222 i förordningen om provisorisk tull fastställde kommissionen nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset under undersökningsperioden för de kinesiska exporterande tillverkarna, vederbörligen justerat för importkostnader och tullar, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(188)

Såsom framgår av skäl 222 i förordningen om provisorisk tull fastställde kommissionen nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset under undersökningsperioden för de kinesiska exporterande tillverkarna, vederbörligen justerat för importkostnader och tullar, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden.

| (189) | Cisa framförde ett antal synpunkter på metoden för beräkning av det icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden i det relevanta fallet. |
| --- | --- |

(189)

Cisa framförde ett antal synpunkter på metoden för beräkning av det icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden i det relevanta fallet.

| (190) | Först och främst undrade Cisa varför kommissionen tillämpade metoden där man till unionsindustrins försäljningspriser adderar den ådragna förlusten under undersökningsperioden och därefter adderar målvinstmarginalen på 7,9 procent i stället för att addera målvinsten till produktionskostnaden. |
| --- | --- |

(190)

Först och främst undrade Cisa varför kommissionen tillämpade metoden där man till unionsindustrins försäljningspriser adderar den ådragna förlusten under undersökningsperioden och därefter adderar målvinstmarginalen på 7,9 procent i stället för att addera målvinsten till produktionskostnaden.

| (191) | Kommissionen väljer vilken av de båda metoderna som den ska tillämpa för att fastställa nivån för undanröjande av skada från fall till fall. Om det inte finns någon jämförbar försäljning för unionsindustrin fastställs det icke-skadevållande priset ofta genom att målvinsten adderas till den sammanlagda kostnaden. I detta fall fanns det dock jämförbar försäljning. |
| --- | --- |

(191)

Kommissionen väljer vilken av de båda metoderna som den ska tillämpa för att fastställa nivån för undanröjande av skada från fall till fall. Om det inte finns någon jämförbar försäljning för unionsindustrin fastställs det icke-skadevållande priset ofta genom att målvinsten adderas till den sammanlagda kostnaden. I detta fall fanns det dock jämförbar försäljning.

| (192) | Detta beror på att den likadana produkt som såldes av unionsindustrin bestod av hundratals produkttyper och att unionstillverkarna i urvalet hade ett omfattande nätverk av närstående företag, bland annat stålservicecentrum, som ådrar sig kostnader, vilka inte har redovisats av de unionstillverkare som ingick i urvalet på ett sätt som gör att de enkelt kan fördelas till de olika produktkontrollnumren. Av dessa orsaker var det omöjligt att samla in kostnadsuppgifter för varje produktkontrollnummer, inte bara från tillverkningsföretagen, utan även från alla närstående försäljningsbolag (särskilt stålservicecentrum) i unionen, för att beräkna en total kostnad per produktkontrollnummer. |
| --- | --- |

(192)

Detta beror på att den likadana produkt som såldes av unionsindustrin bestod av hundratals produkttyper och att unionstillverkarna i urvalet hade ett omfattande nätverk av närstående företag, bland annat stålservicecentrum, som ådrar sig kostnader, vilka inte har redovisats av de unionstillverkare som ingick i urvalet på ett sätt som gör att de enkelt kan fördelas till de olika produktkontrollnumren. Av dessa orsaker var det omöjligt att samla in kostnadsuppgifter för varje produktkontrollnummer, inte bara från tillverkningsföretagen, utan även från alla närstående försäljningsbolag (särskilt stålservicecentrum) i unionen, för att beräkna en total kostnad per produktkontrollnummer.

| (193) | Därför fastställde kommissionen i stället den sammanlagda kostnaden för varje produktkontrollnummer genom att addera den vägda genomsnittliga förlust som unionstillverkare i urvalet ådragit sig till det vägda genomsnittliga försäljningspriset. Därefter adderades en målvinstmarginal på 7,9 %, vilken det inte inkom några synpunkter på efter de provisoriska åtgärderna, till den sammanlagda kostnad som fastställts på detta sätt. |
| --- | --- |

(193)

Därför fastställde kommissionen i stället den sammanlagda kostnaden för varje produktkontrollnummer genom att addera den vägda genomsnittliga förlust som unionstillverkare i urvalet ådragit sig till det vägda genomsnittliga försäljningspriset. Därefter adderades en målvinstmarginal på 7,9 %, vilken det inte inkom några synpunkter på efter de provisoriska åtgärderna, till den sammanlagda kostnad som fastställts på detta sätt.

| (194) | Avslutningsvis framhöll Cisa även att den tillämpade metoden var felaktig och att båda metoderna leder till helt skilda resultat. Cisa gav ett exempel med en hypotetisk tillverkningskostnad och ett hypotetiskt försäljningspris. Exemplet skulle visa att det är felaktigt att beräkna målpriset på grundval av försäljningspriset. |
| --- | --- |

(194)

Avslutningsvis framhöll Cisa även att den tillämpade metoden var felaktig och att båda metoderna leder till helt skilda resultat. Cisa gav ett exempel med en hypotetisk tillverkningskostnad och ett hypotetiskt försäljningspris. Exemplet skulle visa att det är felaktigt att beräkna målpriset på grundval av försäljningspriset.

| (195) | Kommissionen konstaterar att eftersom de flesta uppgifter som används i exemplet är hypotetiska och inte faktiska kan exemplet inte visa att den använda metoden i detta särskilda fall är felaktig. Kommissionen kan därför inte betrakta detta påstående som ett bevis. Om samma slags utförliga information fanns tillgänglig skulle de båda metoderna leda till liknande resultat. |
| --- | --- |

(195)

Kommissionen konstaterar att eftersom de flesta uppgifter som används i exemplet är hypotetiska och inte faktiska kan exemplet inte visa att den använda metoden i detta särskilda fall är felaktig. Kommissionen kan därför inte betrakta detta påstående som ett bevis. Om samma slags utförliga information fanns tillgänglig skulle de båda metoderna leda till liknande resultat.

| (196) | Cisa framhöll slutligen att om majoriteten av de produktkontrollnummer som de kinesiska tillverkarna exporterar säljs av färre än tre unionstillverkare i urvalet, bör man ifrågasätta hur representativa försäljningsuppgifterna från unionstillverkarna är och därmed dra slutsatsen att det kan diskuteras om man bör beräkna en underskridandemarginal utifrån dessa. Därtill kommer det faktum att skada svårligen kan bevisas om unionsindustrin inte ens tillverkar/säljer de sorter som de kinesiska tillverkarna exporterar. |
| --- | --- |

(196)

Cisa framhöll slutligen att om majoriteten av de produktkontrollnummer som de kinesiska tillverkarna exporterar säljs av färre än tre unionstillverkare i urvalet, bör man ifrågasätta hur representativa försäljningsuppgifterna från unionstillverkarna är och därmed dra slutsatsen att det kan diskuteras om man bör beräkna en underskridandemarginal utifrån dessa. Därtill kommer det faktum att skada svårligen kan bevisas om unionsindustrin inte ens tillverkar/säljer de sorter som de kinesiska tillverkarna exporterar.

| (197) | Kommissionen konstaterar att även om tre unionstillverkare ingick i urvalet innebär inte det faktum att majoriteten av de produktkontrollnummer som de kinesiska tillverkarna i urvalet exporterar säljs av färre än tre unionstillverkare i urvalet, att unionsindustrin eller unionstillverkarna i urvalet säljer dem över huvud taget. Detta betyder bara att inte alla tre unionstillverkare i urvalet säljer samtliga produktkontrollnummer som exporterats av de kinesiska tillverkarna i urvalet. |
| --- | --- |

(197)

Kommissionen konstaterar att även om tre unionstillverkare ingick i urvalet innebär inte det faktum att majoriteten av de produktkontrollnummer som de kinesiska tillverkarna i urvalet exporterar säljs av färre än tre unionstillverkare i urvalet, att unionsindustrin eller unionstillverkarna i urvalet säljer dem över huvud taget. Detta betyder bara att inte alla tre unionstillverkare i urvalet säljer samtliga produktkontrollnummer som exporterats av de kinesiska tillverkarna i urvalet.

| (198) | Kommissionen noterar även att inte alla exporterande tillverkare från Kina i urvalet exporterade samma produktkontrollnummer till unionen. De allra flesta produktkontrollnummer som exporteras till unionen av exporterande tillverkare i urvalet (motsvarande mer än 90 % av exporten sett till volym) tillverkas i själva verket av en eller flera unionstillverkare i urvalet. |
| --- | --- |

(198)

Kommissionen noterar även att inte alla exporterande tillverkare från Kina i urvalet exporterade samma produktkontrollnummer till unionen. De allra flesta produktkontrollnummer som exporteras till unionen av exporterande tillverkare i urvalet (motsvarande mer än 90 % av exporten sett till volym) tillverkas i själva verket av en eller flera unionstillverkare i urvalet.

| (199) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter återkom Cisa till denna fråga i sina kommentarer och vid utfrågningen. |
| --- | --- |

(199)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter återkom Cisa till denna fråga i sina kommentarer och vid utfrågningen.

| (200) | Cisa hävdade att unionsindustrin kanske inte rapporterat korrekta siffror och att den hade dragit nytta av gynnsam behandling som strider mot andra parters rätt till en objektiv, opartisk och icke-diskriminerande undersökning. Denna påstått gynnsamma behandling av unionsindustrin skulle också illustreras av kommissionens milda behandling av dem när de underlät att lämna viss viktig information (Cisa hänvisade till informationsnivån om tillverkningskostnaden). |
| --- | --- |

(200)

Cisa hävdade att unionsindustrin kanske inte rapporterat korrekta siffror och att den hade dragit nytta av gynnsam behandling som strider mot andra parters rätt till en objektiv, opartisk och icke-diskriminerande undersökning. Denna påstått gynnsamma behandling av unionsindustrin skulle också illustreras av kommissionens milda behandling av dem när de underlät att lämna viss viktig information (Cisa hänvisade till informationsnivån om tillverkningskostnaden).

| (201) | Vad gäller anklagelsen om gynnsam behandling avvisas det påståendet. Den aktuella frågan rör ordalydelsen i skälen 191–193. I de skälen angav kommissionen skälet för valet mellan två de metoder kommissionen använde för att fastställa nivån för undanröjande av skada. |
| --- | --- |

(201)

Vad gäller anklagelsen om gynnsam behandling avvisas det påståendet. Den aktuella frågan rör ordalydelsen i skälen 191–193. I de skälen angav kommissionen skälet för valet mellan två de metoder kommissionen använde för att fastställa nivån för undanröjande av skada.

| (202) | I frånvaro av ytterligare synpunkter på nivån för undanröjande av skada, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 217–223 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(202)

I frånvaro av ytterligare synpunkter på nivån för undanröjande av skada, bekräftar kommissionen sina slutsatser i skälen 217–223 i förordningen om provisorisk tull.

8.2   Erbjudande om åtagande

Erbjudande om åtagande

| (203) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter lämnade en exporterande tillverkare från Kina ett erbjudande om prisåtagande till kommissionen. I åtagandet fastställs dels minimiimportpriser för de typer av grovplåt som säljs till unionen av den exporterande kinesiske tillverkaren, dels erbjuds en indexeringsmetod för dessa minimiimportpriser på basis av de viktigaste råvarorna. |
| --- | --- |

(203)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter lämnade en exporterande tillverkare från Kina ett erbjudande om prisåtagande till kommissionen. I åtagandet fastställs dels minimiimportpriser för de typer av grovplåt som säljs till unionen av den exporterande kinesiske tillverkaren, dels erbjuds en indexeringsmetod för dessa minimiimportpriser på basis av de viktigaste råvarorna.

| (204) | Kommissionen avböjde erbjudandet om prisåtagande, eftersom den höga risken för korskompensation då skillnaden i minimiimportpriser mellan olika typer som inte är lätt särskiljbara var alltför stor och indexeringsmetoden var alltför komplicerad. Dessutom omöjliggjorde strukturen på exportförsäljningskanalerna för den exporterande tillverkaren och den parallella exportförsäljningen av andra produkter en ordentlig övervakning och, följaktligen, var möjligheten till korskompensation via andra produkter som säljs av företag som är närstående den exporterande tillverkaren alltför hög. |
| --- | --- |

(204)

Kommissionen avböjde erbjudandet om prisåtagande, eftersom den höga risken för korskompensation då skillnaden i minimiimportpriser mellan olika typer som inte är lätt särskiljbara var alltför stor och indexeringsmetoden var alltför komplicerad. Dessutom omöjliggjorde strukturen på exportförsäljningskanalerna för den exporterande tillverkaren och den parallella exportförsäljningen av andra produkter en ordentlig övervakning och, följaktligen, var möjligheten till korskompensation via andra produkter som säljs av företag som är närstående den exporterande tillverkaren alltför hög.

| (205) | Den exporterande tillverkaren informerades om skälen till att erbjudandet om prisåtagande avslogs och erbjöds möjligheten att kommentera. |
| --- | --- |

(205)

Den exporterande tillverkaren informerades om skälen till att erbjudandet om prisåtagande avslogs och erbjöds möjligheten att kommentera.

8.3   Slutgiltiga åtgärder

Slutgiltiga åtgärder

| (206) | Mot bakgrund av de slutsatser som dragits i fråga om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse, och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen, bör slutgiltiga antidumpningstullar införas på import av den berörda produkten. Dessa tullar bör enligt regeln om lägsta tull fastställas på nivån för undanröjande av skada. |
| --- | --- |

(206)

Mot bakgrund av de slutsatser som dragits i fråga om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse, och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen, bör slutgiltiga antidumpningstullar införas på import av den berörda produkten. Dessa tullar bör enligt regeln om lägsta tull fastställas på nivån för undanröjande av skada.

| (207) | På grundval av ovanstående fastställs de satser till vilka en slutgiltig antidumpningstull införs i tabell 2 nedan:

  Tabell 2


  Dumpningsmarginal, nivå för undanröjande av skada och tullsatser









  Företag | Dumpningsmarginal (i %) | Nivå för undanröjande av skada (i %) | Tull (i %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd | 120,1 | 73,1 | 73,1 |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 | 65,1 | 65,1 |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd, och Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 | 73,7 | 73,7 |
| Övriga samarbetsvilliga företag | 125,5 | 70,6 | 70,6 |
| Alla övriga företag | 127,6 | 73,7 | 73,7 |
| Källa: Undersökning. |

(207)

På grundval av ovanstående fastställs de satser till vilka en slutgiltig antidumpningstull införs i tabell 2 nedan:

Tabell 2

Tabell 2

Dumpningsmarginal, nivå för undanröjande av skada och tullsatser

Dumpningsmarginal, nivå för undanröjande av skada och tullsatser

Företag

Dumpningsmarginal (i %)

Nivå för undanröjande av skada (i %)

Tull (i %)

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd

120,1

73,1

73,1

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0

65,1

65,1

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd, och Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6

73,7

73,7

Övriga samarbetsvilliga företag

125,5

70,6

70,6

Alla övriga företag

127,6

73,7

73,7

Källa: Undersökning.

Källa:

| (208) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De avspeglar därför företagens situation såsom den konstaterats inom ramen för denna undersökning. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”alla övriga företag”) är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i Kina och som tillverkats av företagen i fråga och därmed av de specifika rättsliga enheter som anges. Import av den berörda produkten som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen i denna förordning med namn och adress, inbegripet närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, omfattas inte av dessa tullsatser utan av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(208)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De avspeglar därför företagens situation såsom den konstaterats inom ramen för denna undersökning. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”alla övriga företag”) är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i Kina och som tillverkats av företagen i fråga och därmed av de specifika rättsliga enheter som anges. Import av den berörda produkten som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen i denna förordning med namn och adress, inbegripet närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, omfattas inte av dessa tullsatser utan av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”.

| (209) | Alla ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (15) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter om så är nödvändigt att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(209)

Alla ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (15) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter om så är nödvändigt att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

15

| (210) | För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen ska tullsatsen för övriga företag tillämpas inte bara på de exporterande tillverkarna med bristande samarbetsvilja, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till EU under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(210)

För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen ska tullsatsen för övriga företag tillämpas inte bara på de exporterande tillverkarna med bristande samarbetsvilja, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till EU under undersökningsperioden.

8.4   Slutgiltigt uttag av provisorisk tull

Slutgiltigt uttag av provisorisk tull

| (211) | Med hänsyn till de konstaterade dumpningsmarginalerna och nivån på den skada som vållats unionsindustrin bör de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den provisoriska antidumpningstull som infördes genom förordningen om provisorisk tull slutgiltigt tas ut. |
| --- | --- |

(211)

Med hänsyn till de konstaterade dumpningsmarginalerna och nivån på den skada som vållats unionsindustrin bör de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den provisoriska antidumpningstull som infördes genom förordningen om provisorisk tull slutgiltigt tas ut.

| (212) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(212)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig provisorisk antidumpningstull ska införas på import av platta produkter av olegerat och legerat stål (utom rostfritt stål, kisellegerat stål, verktygsstål eller snabbstål), varmvalsade och varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, inte i ringar eller rullar, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm och en tjocklek av minst 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 och ex 7225 99 00 (Taric-nummer 7208512010, 7208519110, 7208519810, 7208529110, 7208902010, 7208908020, 7225406010, 7225990035, 7225990040) med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Tull (i %) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd | 73,1 | C143 |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 65,1 | C144 |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd, och Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 73,7 | C145 |
| Övriga samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilagan | 70,6 | |
| Alla övriga företag | 73,7 | C999 |

Företag

Tull (i %)

Taric-tilläggsnummer

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd

73,1

C143

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

65,1

C144

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd, och Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

73,7

C145

Övriga samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilagan

70,6

Alla övriga företag

73,7

C999

3.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

De belopp för vilka säkerhet ställts i form av provisoriska antidumpningstullar enligt genomförandeförordning (EU) 2016/1777 ska tas ut slutgiltigt.

Artikel 3

Om en ny exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen för att företaget

| — | inte exporterade den produkt som avses i artikel 1.1 till unionen under undersökningsperioden (den 1 januari 2015 till den 31 december 2015), |
| --- | --- |

—

inte exporterade den produkt som avses i artikel 1.1 till unionen under undersökningsperioden (den 1 januari 2015 till den 31 december 2015),

| — | inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Folkrepubliken Kina som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, |
| --- | --- |

—

inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Folkrepubliken Kina som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning,

| — | faktiskt har exporterat den berörda produkten till unionen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen. |
| --- | --- |

—

faktiskt har exporterat den berörda produkten till unionen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen.

Efter det att alla berörda parter getts tillfälle att lämna sina synpunkter, ska artikel 1.2 ändras på så sätt att den nya exporterande tillverkaren läggs till de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och således omfattas av den vägda genomsnittliga tullsatsen.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 februari 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1777 av den 6 oktober 2016 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av viss grovplåt av olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 272, 7.10.2016, s. 5).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1357 av den 9 augusti 2016 om registrering av import av viss grovplåt av olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 215, 10.8.2016, s. 23).

3

(4)  Annat än konstruktionsstål, fartygsstål, tryckkärlsstål, stål för sätthärdning, släckning och härdning, rörledningsstål och nötningsbeständigt stål.

4

(5)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 102/2012 av den 27 januari 2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ukraina, som utvidgats till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Marocko, Moldavien och Republiken Korea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är dessa länder eller inte, till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009, och om avslutande av översynen vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 vad gäller import av linor och kablar av stål med ursprung i Sydafrika (EUT L 36, 9.2.2012, s. 1).

5

(6)  Rådets genomförandeförordning (EG) nr 925/2009 av den 24 september 2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Armenien, Brasilien och Folkrepubliken Kina (EUT L 262, 6.10.2009, s. 1).

6

(7)  Tillkännagivande om inledande (2016/C 459/11) (EUT C 459, 9.12.2016, s. 17).

7

(8)  Kommissionens beslut nr 283/2000/EKSG av den 4 februari 2000 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, med ursprung i Republiken Bulgarien, Republiken Indien, Republiken Sydafrika, Taiwan och Förbundsrepubliken Jugoslavien, om godtagande av åtaganden som gjorts av vissa exporterande tillverkare och om avslutande av förfarandet rörande import med ursprung i Islamiska republiken Iran (EGT L 31, 5.2.2000, s. 15), skälen 9–12.

8

(9)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1106/2013 av den 5 november 2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tullen på import av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien (EUT L 298, 8.11.2013, s. 1), skäl 16.

9

(10)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1953 av den 29 oktober 2015 om införande av en definitiv antidumpningstull på import av vissa kornorienterade valsade platta produkter av kisellegerat elektrostål med ursprung i Amerikas förenta stater, Japan, Folkrepubliken Kina, Ryska federationen och Republiken Korea (EUT L 284, 30.10.2015, s. 109).

10

(11)  Dom Industrie des poudres sphériques/rådet, T-2/95, EU:T:1998:242.

11

(12)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1246 av den 28 juli 2016 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 204, 29.7.2016, s. 70).

12

(13)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/113 av den 28 januari 2016 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 23, 29.1.2016, s. 16).

13

(14)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/181 av den 10 februari 2016 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa kallvalsade platta produkter av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ryska federationen (EUT L 37, 12.2.2016, s. 1).

14

(15)  
  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, 1049 Bryssel, Belgien.

15

---

BILAGA

Kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet:

| Namn | Ort | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Angang Steel Company Limited | Anshan, Liaoning | C150 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd | Baotou, Inre Mongoliet | C151 |
| Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd | Zhangjiagang, Jiangsu | C146 |
| Jiangsu Tiangong Tools Company Limited | Danyang, Jiangsu | C155 |
| Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd | Jiangyin, Jiangsu | C147 |
| Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd | Laiwu, Shandong | C154 |
| Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd | Xixia, Henan | C152 |
| Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd | Qinhuangdao, Hebei | C153 |
| Shandong Iron & Steel Co., Ltd, Jinan Company | Jinan, Shandong | C149 |
| Wuhan Iron and Steel Co., Ltd | Wuhan, Hubei | C156 |
| Xinyu Iron & Steel Co., Ltd | Xinyu, Jiangxi | C148 |

Namn

Ort

Taric-tilläggsnummer

Angang Steel Company Limited

Anshan, Liaoning

C150

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd

Baotou, Inre Mongoliet

C151

Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd

Zhangjiagang, Jiangsu

C146

Jiangsu Tiangong Tools Company Limited

Danyang, Jiangsu

C155

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd

Jiangyin, Jiangsu

C147

Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd

Laiwu, Shandong

C154

Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd

Xixia, Henan

C152

Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd

Qinhuangdao, Hebei

C153

Shandong Iron & Steel Co., Ltd, Jinan Company

Jinan, Shandong

C149

Wuhan Iron and Steel Co., Ltd

Wuhan, Hubei

C156

Xinyu Iron & Steel Co., Ltd

Xinyu, Jiangxi

C148

---

| 28.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/42 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/42

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/337

av den 27 februari 2017

om ändring av förordning (EG) nr 1375/2007 om import av restprodukter från tillverkningen av majsstärkelse från Förenta staterna

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 178, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens förordning (EG) nr 1375/2007 (2) fastställer bestämmelser som ska se till att importen av restprodukter från tillverkningen av majsstärkelse från Förenta staterna sker enligt den avtalade tulldefinitionen. Bilaga I till den förordningen innehåller en förlaga för det intyg om överensstämmelse som utfärdas av den amerikanska våtmalningsindustrin. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens förordning (EG) nr 1375/2007 (2) fastställer bestämmelser som ska se till att importen av restprodukter från tillverkningen av majsstärkelse från Förenta staterna sker enligt den avtalade tulldefinitionen. Bilaga I till den förordningen innehåller en förlaga för det intyg om överensstämmelse som utfärdas av den amerikanska våtmalningsindustrin.

| (2) | Det är nu ett annat företag som tar emot producenternas intyg och som utfärdar intyget om överensstämmelse. Därför bör företagsnamnet på intyget om överensstämmelse ändras. |
| --- | --- |

(2)

Det är nu ett annat företag som tar emot producenternas intyg och som utfärdar intyget om överensstämmelse. Därför bör företagsnamnet på intyget om överensstämmelse ändras.

| (3) | För att kunna använda intyg som utfärdats innan den här förordningen träder i kraft bör en bestämmelse om detta antas. |
| --- | --- |

(3)

För att kunna använda intyg som utfärdats innan den här förordningen träder i kraft bör en bestämmelse om detta antas.

| (4) | Förordning (EG) nr 1375/2007 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EG) nr 1375/2007 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i den här förordningen är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i den här förordningen är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilaga I till förordning (EG) nr 1375/2007 ska förlagan för intyg om överensstämmelse ersättas av den förlaga som finns i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Intyg som utfärdats i enlighet med förordning (EG) nr 1375/2007 innan den här förordningen trätt i kraft ska fortsätta vara giltiga.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 februari 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1375/2007 av den 23 november 2007 om import av restprodukter från tillverkningen av majsstärkelse från Förenta staterna (EUT L 307, 24.11.2007, s. 5).

2

---

BILAGA

Image 1

---

| 28.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/45

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/338

av den 27 februari 2017

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 februari 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | EG | 232,7 |
| MA | 95,7 |
| TR | 98,6 |
| ZZ | 142,3 |
| 0707 00 05 | MA | 64,9 |
| TR | 199,6 |
| ZZ | 132,3 |
| 0709 91 00 | EG | 113,1 |
| ZZ | 113,1 |
| 0709 93 10 | MA | 55,2 |
| TR | 163,9 |
| ZZ | 109,6 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 46,9 |
| IL | 78,9 |
| MA | 47,0 |
| TN | 49,5 |
| TR | 75,0 |
| ZZ | 59,5 |
| 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00 | EG | 100,8 |
| IL | 125,6 |
| MA | 103,8 |
| TR | 88,3 |
| ZZ | 104,6 |
| 0805 22 00 | IL | 117,0 |
| MA | 97,2 |
| ZZ | 107,1 |
| 0805 50 10 | EG | 82,4 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 78,4 |
| 0808 30 90 | CL | 125,5 |
| CN | 85,6 |
| ZA | 109,7 |
| ZZ | 106,9 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

EG

232,7

MA

95,7

TR

98,6

ZZ

142,3

0707 00 05

MA

64,9

TR

199,6

ZZ

132,3

0709 91 00

EG

113,1

ZZ

113,1

0709 93 10

MA

55,2

TR

163,9

ZZ

109,6

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

46,9

IL

78,9

MA

47,0

TN

49,5

TR

75,0

ZZ

59,5

0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

EG

100,8

IL

125,6

MA

103,8

TR

88,3

ZZ

104,6

0805 22 00

IL

117,0

MA

97,2

ZZ

107,1

0805 50 10

EG

82,4

TR

74,4

ZZ

78,4

0808 30 90

CL

125,5

CN

85,6

ZA

109,7

ZZ

106,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 28.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/47

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT (EU) 2017/339

av den 14 december 2016

om utnyttjande av marginalen för oförutsedda utgifter under 2016

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 14 andra stycket,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 13 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 (2) inrättas en marginal för oförutsedda utgifter på upp till 0,03 % av unionens bruttonationalinkomst. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 13 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 (2) inrättas en marginal för oförutsedda utgifter på upp till 0,03 % av unionens bruttonationalinkomst.

| (2) | I enlighet med artikel 6 i den förordningen har kommissionen beräknat det absoluta beloppet för marginalen för oförutsedda utgifter för 2016 (3). |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 6 i den förordningen har kommissionen beräknat det absoluta beloppet för marginalen för oförutsedda utgifter för 2016 (3).

| (3) | Efter att ha undersökt alla andra finansiella möjligheter att reagera på oförutsedda omständigheter inom 2016 års utgiftstak för rubrik 3 (Säkerhet och medborgarskap) i den fleråriga budgetramen, och efter att ha utnyttjat flexibilitetsmekanismen på totalt 1 530 miljoner EUR tillgängliga för 2016, är en mobilisering av marginalen för oförutsedda utgifter nödvändig för att hantera de behov som uppstår genom migration, flyktingar och säkerhet; mobiliseringen bör ske i form av en ökning av åtagandebemyndigandena i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016, utöver taket för rubrik 3. |
| --- | --- |

(3)

Efter att ha undersökt alla andra finansiella möjligheter att reagera på oförutsedda omständigheter inom 2016 års utgiftstak för rubrik 3 (Säkerhet och medborgarskap) i den fleråriga budgetramen, och efter att ha utnyttjat flexibilitetsmekanismen på totalt 1 530 miljoner EUR tillgängliga för 2016, är en mobilisering av marginalen för oförutsedda utgifter nödvändig för att hantera de behov som uppstår genom migration, flyktingar och säkerhet; mobiliseringen bör ske i form av en ökning av åtagandebemyndigandena i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016, utöver taket för rubrik 3.

| (4) | I detta mycket speciella fall skulle villkoret för användning som en sista utväg i artikel 13.1 i förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 vara uppfyllt. |
| --- | --- |

(4)

I detta mycket speciella fall skulle villkoret för användning som en sista utväg i artikel 13.1 i förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 vara uppfyllt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016 ska marginalen för oförutsedda utgifter användas för att tillhandahålla 240,1 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden som går utöver taket för åtagandebemyndiganden för rubrik 3 i den fleråriga budgetramen.

Artikel 2

Anslaget på 240,1 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden som avses i artikel 1 ska till fullo avräknas mot marginalen för åtagandebemyndiganden i rubrik 5 (Förvaltning) i den fleråriga budgetramen för budgetåret 2016.

Artikel 3

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Strasbourg den 14 december 2016.

På Europaparlamentets vägnar

M. SCHULZ

Ordförande

På rådets vägnar

I. KORČOK

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om fastställande av den fleråriga budgetramen för åren 2014–2020 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 884).

2

(3)  Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet av den 22 maj 2015 om teknisk justering av budgetramen för 2016 för att kompensera för utvecklingen av BNI (COM(2015) 320).

3

---

| 28.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/49

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT (EU) 2017/340

av den 14 december 2016

om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Tyskland

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1), särskilt artikel 4.3,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (2), särskilt punkt 11,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad fonden) syftar till att ge unionen möjlighet att snabbt, effektivt och flexibelt vidta åtgärder i nödsituationer för att visa solidaritet med befolkningen i regioner som har drabbats av naturkatastrofer. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad fonden) syftar till att ge unionen möjlighet att snabbt, effektivt och flexibelt vidta åtgärder i nödsituationer för att visa solidaritet med befolkningen i regioner som har drabbats av naturkatastrofer.

| (2) | Det högsta årliga beloppet för fonden får i enlighet med artikel 10 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 (3) inte överskrida 500 000 000 EUR (i 2011 års priser). |
| --- | --- |

(2)

Det högsta årliga beloppet för fonden får i enlighet med artikel 10 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 (3) inte överskrida 500 000 000 EUR (i 2011 års priser).

| (3) | Den 19 augusti 2016 ingav Tyskland en ansökan om att utnyttja fonden efter en rad mycket kraftiga och kortvariga översvämningar som drabbade regionen i Niederbayern i maj och juni 2016. |
| --- | --- |

(3)

Den 19 augusti 2016 ingav Tyskland en ansökan om att utnyttja fonden efter en rad mycket kraftiga och kortvariga översvämningar som drabbade regionen i Niederbayern i maj och juni 2016.

| (4) | Tysklands ansökan uppfyller villkoren för finansiellt stöd från fonden i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 2012/2002. |
| --- | --- |

(4)

Tysklands ansökan uppfyller villkoren för finansiellt stöd från fonden i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 2012/2002.

| (5) | Fonden bör därför utnyttjas för att ge ett finansiellt bidrag till Tyskland. |
| --- | --- |

(5)

Fonden bör därför utnyttjas för att ge ett finansiellt bidrag till Tyskland.

| (6) | För att minimera den tid det tar att ta fonden i anspråk bör detta beslut tillämpas från och med den dag då det antas. |
| --- | --- |

(6)

För att minimera den tid det tar att ta fonden i anspråk bör detta beslut tillämpas från och med den dag då det antas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inom ramen för unionens allmänna budget för budgetåret 2016 ska Europeiska unionens solidaritetsfond tas i anspråk för att förse Tyskland med beloppet 31 475 125 EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Det ska tillämpas från och med 14 december 2016.

Utfärdat i Strasbourg den 14 december 2016.

På Europaparlamentets vägnar

M. SCHULZ

Ordförande

På rådets vägnar

I. KORČOK

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

1

(2)  
  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

2

(3)  Rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 884).

3

---

| 28.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/51 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/51

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT (EU) 2017/341

av den 14 december 2016

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för Spaniens ansökan – EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1), särskilt artikel 15.4,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (2), särskilt punkt 13,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Syftet med Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) är att stödja arbetstagare som blivit uppsagda och egenföretagare vars verksamhet upphört till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln på grund av globalisering, till följd av en fortsatt global finansiell och ekonomisk kris, eller till följd av en ny global finansiell och ekonomisk kris, och för att hjälpa dem att återintegreras på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(1)

Syftet med Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) är att stödja arbetstagare som blivit uppsagda och egenföretagare vars verksamhet upphört till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln på grund av globalisering, till följd av en fortsatt global finansiell och ekonomisk kris, eller till följd av en ny global finansiell och ekonomisk kris, och för att hjälpa dem att återintegreras på arbetsmarknaden.

| (2) | Det högsta årliga beloppet för fonden får i enlighet med artikel 12 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 inte överskrida 150 miljoner EUR (i 2011 års priser) (3). |
| --- | --- |

(2)

Det högsta årliga beloppet för fonden får i enlighet med artikel 12 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 inte överskrida 150 miljoner EUR (i 2011 års priser) (3).

| (3) | Den 21 juni 2016 lämnade Spanien in en ansökan om ekonomiskt stöd från fonden med anledning av uppsägningar vid 29 företag inom fordonsindustrin i Spanien. Ansökan kompletterades med ytterligare information i enlighet med artikel 8.3 i förordning (EU) nr 1309/2013. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet från fonden enligt artikel 13 i förordning (EU) nr 1309/2013. |
| --- | --- |

(3)

Den 21 juni 2016 lämnade Spanien in en ansökan om ekonomiskt stöd från fonden med anledning av uppsägningar vid 29 företag inom fordonsindustrin i Spanien. Ansökan kompletterades med ytterligare information i enlighet med artikel 8.3 i förordning (EU) nr 1309/2013. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet från fonden enligt artikel 13 i förordning (EU) nr 1309/2013.

| (4) | I enlighet med artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1309/2013 godtas Spaniens ansökan, eftersom uppsägningarna får allvarliga följder för sysselsättningen och den lokala, regionala eller nationella ekonomin. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1309/2013 godtas Spaniens ansökan, eftersom uppsägningarna får allvarliga följder för sysselsättningen och den lokala, regionala eller nationella ekonomin.

| (5) | Fonden bör därför utnyttjas för att tillhandahålla det ekonomiska stöd på 856 800 EUR som Spanien ansökt om. |
| --- | --- |

(5)

Fonden bör därför utnyttjas för att tillhandahålla det ekonomiska stöd på 856 800 EUR som Spanien ansökt om.

| (6) | För att minimera den tid det tar att bevilja stöd från fonden bör detta beslut tillämpas från och med den dag då det antas. |
| --- | --- |

(6)

För att minimera den tid det tar att bevilja stöd från fonden bör detta beslut tillämpas från och med den dag då det antas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska belastas med 856 800 EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden ur Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Det ska tillämpas från och med den 14 december 2016.

Utfärdat i Strasbourg den 14 december 2016.

På Europaparlamentets vägnar

I. KORČOK

Ordförande

På rådets vägnar

M. SCHULZ

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.

1

(2)  
  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

2

(3)  Rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 884).

3

---

| 28.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/53

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT (EU) 2017/342

av den 14 december 2016

om utnyttjande av flexibilitetsmekanismen för finansiering av omedelbara budgetåtgärder för att hantera den pågående migrations-, flykting- och säkerhetskrisen

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 12,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Flexibilitetsmekanismen ska göra det möjligt att finansiera klart fastställda utgifter som inte kan finansieras inom taken för en eller flera andra rubriker. |
| --- | --- |

(1)

Flexibilitetsmekanismen ska göra det möjligt att finansiera klart fastställda utgifter som inte kan finansieras inom taken för en eller flera andra rubriker.

| (2) | Det årliga belopp som är tillgängligt för flexibilitetsmekanismen har ett tak på 471 miljoner EUR (i 2011 års priser) i enlighet med artikel 11 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 (2). |
| --- | --- |

(2)

Det årliga belopp som är tillgängligt för flexibilitetsmekanismen har ett tak på 471 miljoner EUR (i 2011 års priser) i enlighet med artikel 11 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 (2).

| (3) | På grund av de akuta behoven är det nödvändigt att mobilisera betydande ytterligare anslag för att motverka den pågående migrations-, flykting- och säkerhetskrisen. |
| --- | --- |

(3)

På grund av de akuta behoven är det nödvändigt att mobilisera betydande ytterligare anslag för att motverka den pågående migrations-, flykting- och säkerhetskrisen.

| (4) | Efter att ha undersökt alla möjligheter till omfördelning av anslag under utgiftstaket för rubrik 3 (Säkerhet och medborgarskap) förefaller det nödvändigt att utnyttja flexibilitetsmekanismen för att komplettera finansieringen i unionens allmänna budget för budgetåret 2017 med 530,0 miljoner EUR utöver taket i rubrik 3 för att finansiera åtgärder på området migration, flyktingar och säkerhet. |
| --- | --- |

(4)

Efter att ha undersökt alla möjligheter till omfördelning av anslag under utgiftstaket för rubrik 3 (Säkerhet och medborgarskap) förefaller det nödvändigt att utnyttja flexibilitetsmekanismen för att komplettera finansieringen i unionens allmänna budget för budgetåret 2017 med 530,0 miljoner EUR utöver taket i rubrik 3 för att finansiera åtgärder på området migration, flyktingar och säkerhet.

| (5) | På grundval av den förväntade betalningsprofilen bör de betalningsbemyndiganden som motsvarar utnyttjandet av flexibilitetsmekanismen fördelas över flera budgetår, och beloppen uppskattas till 238,3 miljoner EUR för år 2017, 91,0 miljoner EUR för år 2018, 141,9 miljoner EUR för år 2019 och 58,8 miljoner EUR för år 2020. |
| --- | --- |

(5)

På grundval av den förväntade betalningsprofilen bör de betalningsbemyndiganden som motsvarar utnyttjandet av flexibilitetsmekanismen fördelas över flera budgetår, och beloppen uppskattas till 238,3 miljoner EUR för år 2017, 91,0 miljoner EUR för år 2018, 141,9 miljoner EUR för år 2019 och 58,8 miljoner EUR för år 2020.

| (6) | För att minimera den tid det tar att ta flexibilitetsmekanismen i anspråk bör detta beslut tillämpas från och med början av budgetåret 2017. |
| --- | --- |

(6)

För att minimera den tid det tar att ta flexibilitetsmekanismen i anspråk bör detta beslut tillämpas från och med början av budgetåret 2017.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För unionens allmänna budget för budgetåret 2017 ska flexibilitetsmekanismen tas i anspråk för att tillhandahålla ett belopp på 530,0 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden under rubrik 3 (Säkerhet och medborgarskap).

Beloppet ska användas för att finansiera åtgärder för att hantera den pågående migrations-, flykting- och säkerhetskrisen.

2.   På grundval av den förväntade betalningsprofilen ska de betalningsbemyndiganden som motsvarar utnyttjandet av flexibilitetsmekanismen vara följande:

| a) | 238,3 miljoner EUR år 2017, |
| --- | --- |

a)

238,3 miljoner EUR år 2017,

| b) | 91,0 miljoner EUR år 2018, |
| --- | --- |

b)

91,0 miljoner EUR år 2018,

| c) | 141,9 miljoner EUR år 2019, |
| --- | --- |

c)

141,9 miljoner EUR år 2019,

| d) | 58,8 miljoner EUR år 2020. |
| --- | --- |

d)

58,8 miljoner EUR år 2020.

De specifika beloppen för varje budgetår ska godkännas i enlighet med det årliga budgetförfarandet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2017.

Utfärdat i Strasbourg den 14 december 2016.

På Europaparlamentets vägnar

M. SCHULZ

Ordförande

På rådets vägnar

I. KORČOK

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 884).

2

---

| 28.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/55

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT (EU) 2017/343

av den 14 december 2016

om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att möjliggöra utbetalning av förskott från unionens allmänna budget för 2017

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1), särskilt artikel 4a.4

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (2), särskilt punkt 11,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad fonden) syftar till att ge unionen möjlighet att snabbt, effektivt och flexibelt vidta åtgärder i nödsituationer för att visa solidaritet med befolkningen i regioner som har drabbats av naturkatastrofer. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad fonden) syftar till att ge unionen möjlighet att snabbt, effektivt och flexibelt vidta åtgärder i nödsituationer för att visa solidaritet med befolkningen i regioner som har drabbats av naturkatastrofer.

| (2) | Det högsta beloppet för fonden får i enlighet med artikel 10 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 (3) inte överskrida 500 000 000 EUR (i 2011 års priser). |
| --- | --- |

(2)

Det högsta beloppet för fonden får i enlighet med artikel 10 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 (3) inte överskrida 500 000 000 EUR (i 2011 års priser).

| (3) | I artikel 4a.4 i förordning (EG) nr 2012/2002 föreskrivs att när så är nödvändigt för att säkerställa en snabb tillgång till budgetmedel, får fonden tas i anspråk med ett belopp på högst 50 000 000 EUR i förskottsutbetalningar, och motsvarande anslag ska föras in i unionens allmänna budget. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 4a.4 i förordning (EG) nr 2012/2002 föreskrivs att när så är nödvändigt för att säkerställa en snabb tillgång till budgetmedel, får fonden tas i anspråk med ett belopp på högst 50 000 000 EUR i förskottsutbetalningar, och motsvarande anslag ska föras in i unionens allmänna budget.

| (4) | För att säkerställa tillgången till tillräckliga budgetmedel i tid i unionens allmänna budget för 2017 bör fonden tas i anspråk med ett belopp på 50 000 000 EUR, för utbetalningar av förskott. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa tillgången till tillräckliga budgetmedel i tid i unionens allmänna budget för 2017 bör fonden tas i anspråk med ett belopp på 50 000 000 EUR, för utbetalningar av förskott.

| (5) | För att minimera den tid det tar att ta fonden i anspråk, bör detta beslut tillämpas från och med den 1 januari 2017. |
| --- | --- |

(5)

För att minimera den tid det tar att ta fonden i anspråk, bör detta beslut tillämpas från och med den 1 januari 2017.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inom ramen för unionens allmänna budget för budgetåret 2017 ska Europeiska unionens solidaritetsfond tas i anspråk med ett belopp på 50 000 000 EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden för förskottsutbetalningar.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2017.

Utfärdat i Strasbourg den 14 december 2016.

På Europaparlamentets vägnar

M. SCHULZ

Ordförande

På rådets vägnar

I. KORČOK

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

1

(2)  
  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

2

(3)  Rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 884).

3

---

| 28.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/57 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/57

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT (EU) 2017/344

av den 14 december 2016

om utnyttjande av marginalen för oförutsedda utgifter under 2017

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 14 andra stycket,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 13 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 (2) inrättas en marginal för oförutsedda utgifter på upp till 0,03 % av unionens bruttonationalinkomst. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 13 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 (2) inrättas en marginal för oförutsedda utgifter på upp till 0,03 % av unionens bruttonationalinkomst.

| (2) | I enlighet med artikel 6 i den förordningen har kommissionen beräknat det absoluta beloppet för marginalen för oförutsedda utgifter för 2017 (3). |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 6 i den förordningen har kommissionen beräknat det absoluta beloppet för marginalen för oförutsedda utgifter för 2017 (3).

| (3) | Efter att kommissionen undersökt alla andra finansiella möjligheter att reagera på oförutsedda omständigheter inom 2017 års tak för åtaganden för rubrikerna 3 (Säkerhet och medborgarskap) och 4 (Europa i världen) i den fleråriga budgetramen, och med beaktande av att man utnyttjar flexibilitetsmekanismen till det fulla belopp på 530 miljoner EUR som är tillgängligt för 2017, förefaller det nödvändigt att utnyttja marginalen för oförutsedda utgifter för att hantera de behov som uppstår genom migrations-, flykting- och säkerhetskrisen, vilket bör ske genom en ökning av åtagandebemyndigandena i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2017, utöver taken för åtaganden för rubrikerna 3 och 4 i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

(3)

Efter att kommissionen undersökt alla andra finansiella möjligheter att reagera på oförutsedda omständigheter inom 2017 års tak för åtaganden för rubrikerna 3 (Säkerhet och medborgarskap) och 4 (Europa i världen) i den fleråriga budgetramen, och med beaktande av att man utnyttjar flexibilitetsmekanismen till det fulla belopp på 530 miljoner EUR som är tillgängligt för 2017, förefaller det nödvändigt att utnyttja marginalen för oförutsedda utgifter för att hantera de behov som uppstår genom migrations-, flykting- och säkerhetskrisen, vilket bör ske genom en ökning av åtagandebemyndigandena i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2017, utöver taken för åtaganden för rubrikerna 3 och 4 i den fleråriga budgetramen.

| (4) | I denna mycket speciella situation skulle villkoret för användning som en sista utväg i artikel 13.1 i förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 vara uppfyllt. |
| --- | --- |

(4)

I denna mycket speciella situation skulle villkoret för användning som en sista utväg i artikel 13.1 i förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 vara uppfyllt.

| (5) | För att minimera den tid det tar att utnyttja marginalen för oförutsedda utgifter bör detta beslut tillämpas från och med början av budgetåret 2017. |
| --- | --- |

(5)

För att minimera den tid det tar att utnyttja marginalen för oförutsedda utgifter bör detta beslut tillämpas från och med början av budgetåret 2017.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2017 ska marginalen för oförutsedda utgifter utnyttjas för att tillhandahålla ett belopp på 1 176 030 960 EUR i åtagandebemyndiganden utöver taket för åtaganden för rubrik 3 (Säkerhet och medborgarskap) och ett belopp på 730 120 000 EUR i åtagandebemyndiganden utöver taket för åtaganden för rubrik 4 (Europa i världen) i den fleråriga budgetramen.

Artikel 2

Det totala belopp på 1 906 150 960 EUR i åtagandebemyndiganden som följer av artikel 1 ska räknas av mot marginalerna under taken för åtaganden för åren 2017–2019 för följande rubriker i den fleråriga budgetramen:

| a) | 2017:






  i) | Rubrik 2 (Hållbar tillväxt: naturresurser): 575 000 000 EUR. |
| --- | --- | --- |

a)

2017:

i)

Rubrik 2 (Hållbar tillväxt: naturresurser): 575 000 000 EUR.

| ii) | Rubrik 5 (Administration): 507 268 804 EUR. |
| --- | --- |

ii)

Rubrik 5 (Administration): 507 268 804 EUR.

| b) | 2018: Rubrik 5 (Administration): 570 000 000 EUR. |
| --- | --- |

b)

2018: Rubrik 5 (Administration): 570 000 000 EUR.

| c) | 2019: Rubrik 5 (Administration): 253 882 156 EUR. |
| --- | --- |

c)

2019: Rubrik 5 (Administration): 253 882 156 EUR.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2017.

Utfärdat i Strasbourg den 14 december 2016.

På Europaparlamentets vägnar

M. SCHULZ

Ordförande

På rådets vägnar

I. KORČOK

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om fastställande av den fleråriga budgetramen för åren 2014–2020 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 884).

2

(3)  Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet av den 30 juni 2016 om en teknisk justering av budgetramen för 2017 för att kompensera för BNI-utvecklingen (COM(2016) 311).

3

---

| 28.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/59 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/59

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2017/345

av den 27 februari 2017

om ändring av beslut (Gusp) 2016/849 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 27 maj 2016 antog rådet beslut (Gusp) 2016/849 (1) om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea (nedan kallad Nordkorea), genom vilket bland annat Förenta nationernas säkerhetsråds resolutioner (nedan kallade säkerhetsrådets resolutioner) 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) och 2270 (2016) genomfördes. |
| --- | --- |

(1)

Den 27 maj 2016 antog rådet beslut (Gusp) 2016/849 (1) om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea (nedan kallad Nordkorea), genom vilket bland annat Förenta nationernas säkerhetsråds resolutioner (nedan kallade säkerhetsrådets resolutioner) 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) och 2270 (2016) genomfördes.

| (2) | Den 30 november 2016 antog FN:s säkerhetsråd resolution 2321 (2016), i vilken det uttryckte sin djupaste oro över det kärnvapenprov som Nordkorea den 9 september 2016 genomförde i strid med relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, ytterligare fördömde Nordkoreas pågående verksamhet inom kärnteknik och ballistisk robotteknik, som allvarligt står i strid med relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, samt fastslog att det fortfarande föreligger ett uttalat hot mot internationell fred och säkerhet i och utanför regionen. |
| --- | --- |

(2)

Den 30 november 2016 antog FN:s säkerhetsråd resolution 2321 (2016), i vilken det uttryckte sin djupaste oro över det kärnvapenprov som Nordkorea den 9 september 2016 genomförde i strid med relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, ytterligare fördömde Nordkoreas pågående verksamhet inom kärnteknik och ballistisk robotteknik, som allvarligt står i strid med relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, samt fastslog att det fortfarande föreligger ett uttalat hot mot internationell fred och säkerhet i och utanför regionen.

| (3) | FN:s säkerhetsråd uttrycker i resolution 2321 (2016) oro över att enskildas personliga bagage och lastrumsbagage vid inresa till eller utresa från Nordkorea kan användas för att transportera artiklar vars leverans, försäljning eller överföring är förbjuden enligt säkerhetsrådets resolution 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) eller 2321 (2016), och klargör att bagage av dessa slag utgör ”last” vid genomförandet av punkt 18 i säkerhetsrådets resolution 2270 (2016), varmed det hänvisas till skyldigheten att inspektera lasten. |
| --- | --- |

(3)

FN:s säkerhetsråd uttrycker i resolution 2321 (2016) oro över att enskildas personliga bagage och lastrumsbagage vid inresa till eller utresa från Nordkorea kan användas för att transportera artiklar vars leverans, försäljning eller överföring är förbjuden enligt säkerhetsrådets resolution 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) eller 2321 (2016), och klargör att bagage av dessa slag utgör ”last” vid genomförandet av punkt 18 i säkerhetsrådets resolution 2270 (2016), varmed det hänvisas till skyldigheten att inspektera lasten.

| (4) | I säkerhetsrådets resolution 2321 (2016) uppmanar säkerhetsrådet medlemsstaterna att göra personalnedskärningar vid de diplomatiska beskickningarna och konsulaten i Nordkorea. |
| --- | --- |

(4)

I säkerhetsrådets resolution 2321 (2016) uppmanar säkerhetsrådet medlemsstaterna att göra personalnedskärningar vid de diplomatiska beskickningarna och konsulaten i Nordkorea.

| (5) | FN:s säkerhetsråd uttrycker i resolution 2321 (2016) oro över att förbjudna artiklar kan transporteras till och från Nordkorea på järnväg och väg, och framhäver att skyldigheten enligt punkt 18 i säkerhetsrådets resolution 2270 (2016) att inspektera last på eller under transitering genom medlemsstaternas territorier omfattar last som transporteras på järnväg och väg. |
| --- | --- |

(5)

FN:s säkerhetsråd uttrycker i resolution 2321 (2016) oro över att förbjudna artiklar kan transporteras till och från Nordkorea på järnväg och väg, och framhäver att skyldigheten enligt punkt 18 i säkerhetsrådets resolution 2270 (2016) att inspektera last på eller under transitering genom medlemsstaternas territorier omfattar last som transporteras på järnväg och väg.

| (6) | I säkerhetsrådets resolution 2321 (2016) anges att definitionen av termen transitering vid genomförande av den resolutionen och av resolutionerna 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) omfattar, men inte är begränsad till, personers resor via en stats internationella flygplatsterminaler på väg till en destination i en annan stat, oavsett om personerna passerar genom tullen eller passkontrollen på den flygplatsen. |
| --- | --- |

(6)

I säkerhetsrådets resolution 2321 (2016) anges att definitionen av termen transitering vid genomförande av den resolutionen och av resolutionerna 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) omfattar, men inte är begränsad till, personers resor via en stats internationella flygplatsterminaler på väg till en destination i en annan stat, oavsett om personerna passerar genom tullen eller passkontrollen på den flygplatsen.

| (7) | Genom säkerhetsrådets resolution 2321 (2016) införs en högsta volym kol som sammantaget får importeras från Nordkorea, och det fastställs en mekanism för övervakning och kontroll av detta. Som en del av denna mekanism uppmanas medlemsstater som importerar kol från Nordkorea att med jämna mellanrum besöka FN:s webbplats för att säkerställa att den högsta importvolymen för kol sammantaget inte har uppnåtts. |
| --- | --- |

(7)

Genom säkerhetsrådets resolution 2321 (2016) införs en högsta volym kol som sammantaget får importeras från Nordkorea, och det fastställs en mekanism för övervakning och kontroll av detta. Som en del av denna mekanism uppmanas medlemsstater som importerar kol från Nordkorea att med jämna mellanrum besöka FN:s webbplats för att säkerställa att den högsta importvolymen för kol sammantaget inte har uppnåtts.

| (8) | I säkerhetsrådets resolution 2321 (2016) erinras det om att det är förbjudet för Nordkoreas diplomatiska företrädare att utöva yrkesverksamhet eller kommersiell verksamhet för personlig vinning i den mottagande staten. |
| --- | --- |

(8)

I säkerhetsrådets resolution 2321 (2016) erinras det om att det är förbjudet för Nordkoreas diplomatiska företrädare att utöva yrkesverksamhet eller kommersiell verksamhet för personlig vinning i den mottagande staten.

| (9) | FN:s säkerhetsråd uttrycker i resolution 2321 (2016) oro för att nordkoreanska medborgare sänds ut för att arbeta i andra stater i syfte att tjäna hårdvaluta som Nordkorea använder för sina kärntekniska program och program för ballistiska robotar och uppmanar staterna att vara vaksamma mot dessa metoder. |
| --- | --- |

(9)

FN:s säkerhetsråd uttrycker i resolution 2321 (2016) oro för att nordkoreanska medborgare sänds ut för att arbeta i andra stater i syfte att tjäna hårdvaluta som Nordkorea använder för sina kärntekniska program och program för ballistiska robotar och uppmanar staterna att vara vaksamma mot dessa metoder.

| (10) | FN:s säkerhetsråd framför i resolution 2321 (2016) på nytt oro över att stora kontantbelopp kan användas för att kringgå åtgärder som säkerhetsrådet föreskriver och uppmanar medlemsstaterna att vara uppmärksamma på denna risk. |
| --- | --- |

(10)

FN:s säkerhetsråd framför i resolution 2321 (2016) på nytt oro över att stora kontantbelopp kan användas för att kringgå åtgärder som säkerhetsrådet föreskriver och uppmanar medlemsstaterna att vara uppmärksamma på denna risk.

| (11) | I resolution 2321 (2016) uttrycker FN:s säkerhetsråd sitt åtagande om en fredlig, diplomatisk och politisk lösning på situationen, bekräftar på nytt stödet till sexpartssamtalen och framför uppmaningar om att dessa ska återupptas. |
| --- | --- |

(11)

I resolution 2321 (2016) uttrycker FN:s säkerhetsråd sitt åtagande om en fredlig, diplomatisk och politisk lösning på situationen, bekräftar på nytt stödet till sexpartssamtalen och framför uppmaningar om att dessa ska återupptas.

| (12) | I säkerhetsrådets resolution 2321 (2016) bekräftas att Nordkoreas åtgärder ska hållas under kontinuerlig kontroll, att säkerhetsrådet är berett att vid behov skärpa, ändra, tillfälligt upphäva eller upphäva åtgärderna beroende på Nordkoreas efterlevnad av åtgärderna och att säkerhetsrådet är fast beslutet att vidta ytterligare betydande åtgärder om Nordkorea utför ytterligare kärnvapenprov eller uppskjutningar. |
| --- | --- |

(12)

I säkerhetsrådets resolution 2321 (2016) bekräftas att Nordkoreas åtgärder ska hållas under kontinuerlig kontroll, att säkerhetsrådet är berett att vid behov skärpa, ändra, tillfälligt upphäva eller upphäva åtgärderna beroende på Nordkoreas efterlevnad av åtgärderna och att säkerhetsrådet är fast beslutet att vidta ytterligare betydande åtgärder om Nordkorea utför ytterligare kärnvapenprov eller uppskjutningar.

| (13) | Det krävs ytterligare insatser från unionen för att genomföra vissa åtgärder som fastställs i detta beslut. |
| --- | --- |

(13)

Det krävs ytterligare insatser från unionen för att genomföra vissa åtgärder som fastställs i detta beslut.

| (14) | Medlemsstaterna bör dela med sig av relevant information till de övriga medlemsstaterna för att främja ett verkningsfullt genomförande av detta beslut i hela EU. |
| --- | --- |

(14)

Medlemsstaterna bör dela med sig av relevant information till de övriga medlemsstaterna för att främja ett verkningsfullt genomförande av detta beslut i hela EU.

| (15) | Beslut (Gusp) 2016/849 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(15)

Beslut (Gusp) 2016/849 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut (Gusp) 2016/849 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1.1 ska följande led läggas till:






  ”h) | Vissa andra artiklar, materiel, utrustning, varor och teknik som förtecknats enligt punkt 4 i säkerhetsrådets resolution 2321 (2016). |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 1.1 ska följande led läggas till:

”h)

Vissa andra artiklar, materiel, utrustning, varor och teknik som förtecknats enligt punkt 4 i säkerhetsrådets resolution 2321 (2016).

| i) | Varje annan artikel i den förteckning över konventionella vapen med dubbla användningsområden som sanktionskommittén antagit enligt punkt 7 i säkerhetsrådets resolution 2321 (2016).” |
| --- | --- |

i)

Varje annan artikel i den förteckning över konventionella vapen med dubbla användningsområden som sanktionskommittén antagit enligt punkt 7 i säkerhetsrådets resolution 2321 (2016).”

| 2. | Artikel 4.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Anskaffande från Nordkorea, genom medlemsstaternas medborgares försorg eller med användning av fartyg som för medlemsstaternas flagg eller av deras luftfartyg, av guld, titanmalm, vanadinmalm, sällsynta jordartsmetaller, koppar, nickel, silver och zink ska vara förbjudet, oavsett om ovanstående har sitt ursprung inom Nordkoreas territorium eller inte.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 4.1 ska ersättas med följande:

”1.   Anskaffande från Nordkorea, genom medlemsstaternas medborgares försorg eller med användning av fartyg som för medlemsstaternas flagg eller av deras luftfartyg, av guld, titanmalm, vanadinmalm, sällsynta jordartsmetaller, koppar, nickel, silver och zink ska vara förbjudet, oavsett om ovanstående har sitt ursprung inom Nordkoreas territorium eller inte.”

| 3. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 6a

  1.   Anskaffande av statyer från Nordkorea, genom medlemsstaternas medborgares försorg eller med användning av fartyg som för medlemsstaternas flagg eller av deras luftfartyg, ska vara förbjudet oavsett om de har sitt ursprung inom Nordkoreas territorium eller inte.


  2.   Punkt 1 ska inte gälla om sanktionskommittén har lämnat förhandsgodkännande i det enskilda fallet.


  3.   Unionen ska vidta de åtgärder som krävs för att fastställa vilka relevanta artiklar som ska omfattas av denna artikel.” |
| --- | --- |

3.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 6a

1.   Anskaffande av statyer från Nordkorea, genom medlemsstaternas medborgares försorg eller med användning av fartyg som för medlemsstaternas flagg eller av deras luftfartyg, ska vara förbjudet oavsett om de har sitt ursprung inom Nordkoreas territorium eller inte.

2.   Punkt 1 ska inte gälla om sanktionskommittén har lämnat förhandsgodkännande i det enskilda fallet.

3.   Unionen ska vidta de åtgärder som krävs för att fastställa vilka relevanta artiklar som ska omfattas av denna artikel.”

| 4. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 6b

  1.   Direkt eller indirekt leverans, försäljning eller överföring till Nordkorea, genom medlemsstaternas medborgares försorg eller med användning av fartyg som för medlemsstaternas flagg eller av deras luftfartyg, av helikoptrar och fartyg ska vara förbjuden oavsett om de har sitt ursprung inom medlemsstaternas territorium eller inte.


  2.   Punkt 1 ska inte gälla om sanktionskommittén har lämnat förhandsgodkännande i det enskilda fallet.


  3.   Unionen ska vidta de åtgärder som krävs för att fastställa vilka relevanta artiklar som ska omfattas av denna artikel.” |
| --- | --- |

4.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 6b

1.   Direkt eller indirekt leverans, försäljning eller överföring till Nordkorea, genom medlemsstaternas medborgares försorg eller med användning av fartyg som för medlemsstaternas flagg eller av deras luftfartyg, av helikoptrar och fartyg ska vara förbjuden oavsett om de har sitt ursprung inom medlemsstaternas territorium eller inte.

2.   Punkt 1 ska inte gälla om sanktionskommittén har lämnat förhandsgodkännande i det enskilda fallet.

3.   Unionen ska vidta de åtgärder som krävs för att fastställa vilka relevanta artiklar som ska omfattas av denna artikel.”

| 5. | Artikel 7 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 7

  1.   Anskaffande från Nordkorea, genom medlemsstaternas medborgares försorg eller med användning av fartyg som för medlemsstaternas flagg eller av deras luftfartyg, av kol, järn och järnmalm ska vara förbjudet, oavsett om ovanstående har sitt ursprung inom Nordkoreas territorium eller inte. Unionen ska vidta de åtgärder som krävs för att fastställa vilka relevanta artiklar som ska omfattas av denna punkt.


  2.   Punkt 1 ska inte gälla för kol som, enligt bekräftelse från den anskaffande medlemsstaten på grundval av tillförlitlig information, har sitt ursprung utanför Nordkorea och har transporterats genom Nordkorea uteslutande för export från hamnen i Rajin (Rason), förutsatt att den medlemsstaten på förhand underrättar sanktionskommittén och att sådana transaktioner inte har något samband med generering av intäkter för Nordkoreas kärntekniska program eller program för ballistiska robotar eller någon annan verksamhet som är förbjuden enligt säkerhetsrådets resolutioner 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) och 2321 (2016) eller enligt detta beslut.


  3.   Punkt 1 ska inte gälla för den totala export av kol med ursprung i Nordkorea till alla FN-medlemsstater som sammantaget inte överstiger 53 495 894 USD eller 1 000 866 ton, beroende på vad som är lägst, mellan dagen för antagandet av säkerhetsrådets resolution 2321 (2016) och den 31 december 2016, eller för den totala export av kol med ursprung i Nordkorea till alla FN-medlemsstater som sammantaget inte överstiger 400 870 018 USD eller 7 500 000 ton per år, beroende på vad som är lägst, med början den 1 januari 2017, förutsatt att anskaffandet






  a) | inte involverar någon person eller enhet som har samröre med Nordkoreas kärntekniska program eller program för ballistiska robotar eller någon annan verksamhet som är förbjuden enligt säkerhetsrådets resolutioner 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) och 2321 (2016), inbegripet förtecknade personer eller enheter, personer eller enheter som agerar på deras vägnar eller på deras uppdrag, enheter som direkt eller indirekt ägs eller kontrolleras av dessa, eller personer eller enheter som hjälper andra att kringgå sanktioner, och |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 7 ska ersättas med följande:

”Artikel 7

1.   Anskaffande från Nordkorea, genom medlemsstaternas medborgares försorg eller med användning av fartyg som för medlemsstaternas flagg eller av deras luftfartyg, av kol, järn och järnmalm ska vara förbjudet, oavsett om ovanstående har sitt ursprung inom Nordkoreas territorium eller inte. Unionen ska vidta de åtgärder som krävs för att fastställa vilka relevanta artiklar som ska omfattas av denna punkt.

2.   Punkt 1 ska inte gälla för kol som, enligt bekräftelse från den anskaffande medlemsstaten på grundval av tillförlitlig information, har sitt ursprung utanför Nordkorea och har transporterats genom Nordkorea uteslutande för export från hamnen i Rajin (Rason), förutsatt att den medlemsstaten på förhand underrättar sanktionskommittén och att sådana transaktioner inte har något samband med generering av intäkter för Nordkoreas kärntekniska program eller program för ballistiska robotar eller någon annan verksamhet som är förbjuden enligt säkerhetsrådets resolutioner 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) och 2321 (2016) eller enligt detta beslut.

3.   Punkt 1 ska inte gälla för den totala export av kol med ursprung i Nordkorea till alla FN-medlemsstater som sammantaget inte överstiger 53 495 894 USD eller 1 000 866 ton, beroende på vad som är lägst, mellan dagen för antagandet av säkerhetsrådets resolution 2321 (2016) och den 31 december 2016, eller för den totala export av kol med ursprung i Nordkorea till alla FN-medlemsstater som sammantaget inte överstiger 400 870 018 USD eller 7 500 000 ton per år, beroende på vad som är lägst, med början den 1 januari 2017, förutsatt att anskaffandet

a)

inte involverar någon person eller enhet som har samröre med Nordkoreas kärntekniska program eller program för ballistiska robotar eller någon annan verksamhet som är förbjuden enligt säkerhetsrådets resolutioner 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) och 2321 (2016), inbegripet förtecknade personer eller enheter, personer eller enheter som agerar på deras vägnar eller på deras uppdrag, enheter som direkt eller indirekt ägs eller kontrolleras av dessa, eller personer eller enheter som hjälper andra att kringgå sanktioner, och

| b) | sker uteslutande i försörjningssyfte för nordkoreanska medborgare och inte har något samband med generering av intäkter för Nordkoreas kärntekniska program eller program för ballistiska robotar eller någon annan verksamhet som är förbjuden enligt säkerhetsrådets resolutioner 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) och 2321 (2016). |
| --- | --- |

b)

sker uteslutande i försörjningssyfte för nordkoreanska medborgare och inte har något samband med generering av intäkter för Nordkoreas kärntekniska program eller program för ballistiska robotar eller någon annan verksamhet som är förbjuden enligt säkerhetsrådets resolutioner 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) och 2321 (2016).

4.   En medlemsstat som anskaffar kol direkt från Nordkorea ska, genom formuläret i bilaga V till säkerhetsrådets resolution 2321 (2016), underrätta sanktionskommittén om den totala anskaffningsvolymen för varje månad senast 30 dagar efter månadens utgång. Medlemsstaten ska även meddela övriga medlemsstater och kommission om information som den har underrättat sanktionskommittén om i detta avseende.

5.   Punkt 1 ska inte gälla för järn- och järnmalmstransaktioner beträffande vilka det fastställs att de genomförs uteslutande i försörjningssyfte och inte har något samband med generering av intäkter för Nordkoreas kärntekniska program eller program för ballistiska robotar eller någon annan verksamhet som är förbjuden enligt säkerhetsrådets resolution 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) eller 2321 (2016).”

| 6. | Artikel 10 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 10

  1.   Tillhandahållande av offentligt eller privat finansiellt stöd till handel med Nordkorea, inbegripet beviljande av exportkrediter, garantier eller försäkringar, till nordkoreanska medborgare eller enheter som ägnar sig åt sådan handel ska vara förbjudet.


  2.   Punkt 1 ska inte gälla om sanktionskommittén i det enskilda fallet på förhand har godkänt att finansiellt stöd tillhandahålls.” |
| --- | --- |

6.

Artikel 10 ska ersättas med följande:

”Artikel 10

1.   Tillhandahållande av offentligt eller privat finansiellt stöd till handel med Nordkorea, inbegripet beviljande av exportkrediter, garantier eller försäkringar, till nordkoreanska medborgare eller enheter som ägnar sig åt sådan handel ska vara förbjudet.

2.   Punkt 1 ska inte gälla om sanktionskommittén i det enskilda fallet på förhand har godkänt att finansiellt stöd tillhandahålls.”

| 7. | Artikel 14 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 14

  1.   Det ska vara förbjudet att på medlemsstaternas territorier öppna filialer eller dotterbolag till, eller representationskontor för, nordkoreanska banker – inbegripet Nordkoreas centralbank, dess filialer och dotterbolag – och andra finansiella enheter som avses i artikel 13.2.


  2.   Befintliga filialer, dotterbolag och representationskontor på medlemsstaternas territorier som hör till de enheter som avses i punkt 1 ska stängas inom 90 dagar från och med antagandet av säkerhetsrådets resolution 2270 (2016).


  3.   Såvida det inte finns ett förhandsgodkännande från sanktionskommittén ska det vara förbjudet för nordkoreanska banker – inbegripet Nordkoreas centralbank, dess filialer och dotterbolag – och för andra finansiella enheter som avses i artikel 13.2 att






  a) | inrätta nya samriskföretag med banker inom medlemsstaternas jurisdiktion, |
| --- | --- | --- |

7.

Artikel 14 ska ersättas med följande:

”Artikel 14

1.   Det ska vara förbjudet att på medlemsstaternas territorier öppna filialer eller dotterbolag till, eller representationskontor för, nordkoreanska banker – inbegripet Nordkoreas centralbank, dess filialer och dotterbolag – och andra finansiella enheter som avses i artikel 13.2.

2.   Befintliga filialer, dotterbolag och representationskontor på medlemsstaternas territorier som hör till de enheter som avses i punkt 1 ska stängas inom 90 dagar från och med antagandet av säkerhetsrådets resolution 2270 (2016).

3.   Såvida det inte finns ett förhandsgodkännande från sanktionskommittén ska det vara förbjudet för nordkoreanska banker – inbegripet Nordkoreas centralbank, dess filialer och dotterbolag – och för andra finansiella enheter som avses i artikel 13.2 att

a)

inrätta nya samriskföretag med banker inom medlemsstaternas jurisdiktion,

| b) | upprätta ägarintressen i banker inom medlemsstaternas jurisdiktion, eller |
| --- | --- |

b)

upprätta ägarintressen i banker inom medlemsstaternas jurisdiktion, eller

| c) | upprätta eller upprätthålla korrespondentbankförbindelser med banker inom medlemsstaternas jurisdiktion. |
| --- | --- |

c)

upprätta eller upprätthålla korrespondentbankförbindelser med banker inom medlemsstaternas jurisdiktion.

4.   Befintliga samriskföretag, ägarintressen och korrespondentbankförbindelser med nordkoreanska banker ska avslutas inom 90 dagar från och med antagandet av säkerhetsrådets resolution 2270 (2016).

5.   Det ska vara förbjudet för finansinstitut på medlemsstaternas territorier eller inom deras jurisdiktion att öppna representationskontor, inrätta dotterbolag, inrätta filialer eller öppna bankkonton i Nordkorea.

6.   Befintliga representationskontor, dotterbolag eller bankkonton i Nordkorea ska stängas inom 90 dagar från och med antagandet av säkerhetsrådets resolution 2321 (2016).

7.   Punkt 6 ska inte gälla om sanktionskommittén i det enskilda fallet fastställer att sådana kontor, dotterbolag eller konton krävs för leverans av humanitärt bistånd eller för verksamhet som bedrivs av diplomatiska beskickningar i Nordkorea i enlighet med Wienkonventionerna om diplomatiska och konsulära förbindelser eller verksamhet som bedrivs av FN eller dess fackorgan eller därmed förbundna organisationer eller för något annat andra ändamål i enlighet med säkerhetsrådets resolution 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) eller 2321 (2016).”

| 8. | Artikel 16.6 ska ersättas med följande:

  ”6.   Medlemsstaterna ska, i enlighet med sina förpliktelser enligt tillämpliga resolutioner från FN:s säkerhetsråd, däribland resolution 1540 (2004), vidta de åtgärder som krävs för att beslagta och bortskaffa – exempelvis genom att de förstörs, görs obrukbara eller oanvändbara, lagras eller överförs till en annan stat än ursprungs- eller destinationsstaten för bortskaffande – artiklar som identifierats vid inspektioner och som det enligt säkerhetsrådets resolution 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) eller 2321 (2016) är förbjudet att leverera, sälja, överföra eller exportera.” |
| --- | --- |

8.

Artikel 16.6 ska ersättas med följande:

”6.   Medlemsstaterna ska, i enlighet med sina förpliktelser enligt tillämpliga resolutioner från FN:s säkerhetsråd, däribland resolution 1540 (2004), vidta de åtgärder som krävs för att beslagta och bortskaffa – exempelvis genom att de förstörs, görs obrukbara eller oanvändbara, lagras eller överförs till en annan stat än ursprungs- eller destinationsstaten för bortskaffande – artiklar som identifierats vid inspektioner och som det enligt säkerhetsrådets resolution 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) eller 2321 (2016) är förbjudet att leverera, sälja, överföra eller exportera.”

| 9. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 18a

  1.   En medlemsstat som är flaggstat för ett fartyg som förtecknats av sanktionskommittén ska, om kommittén så föreskriver, avregistrera fartyget.


  2.   En medlemsstat som är flaggstat för ett fartyg som förtecknats av sanktionskommittén ska, om kommittén så föreskriver, beordra fartyget att bege sig till en hamn som har utsetts av kommittén, i samordning med hamnstaten.


  3.   Medlemsstaterna ska, om så föreskrivs av sanktionskommittén vid förtecknandet, förbjuda fartyget att anlöpa deras hamnar utom i nödfall eller om fartyget återvänder till sin ursprungshamn.


  4.   Medlemsstaterna ska, om så föreskrivs av sanktionskommittén vid förtecknandet, se till att fartyget omfattas av en frysning av tillgångar.


  5.   Bilaga IV ska omfatta de fartyg som avses i punkterna 1–4 i denna artikel förtecknats av sanktionskommittén i enlighet med punkt 12 i säkerhetsrådets resolution 2321 (2016).” |
| --- | --- |

9.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 18a

1.   En medlemsstat som är flaggstat för ett fartyg som förtecknats av sanktionskommittén ska, om kommittén så föreskriver, avregistrera fartyget.

2.   En medlemsstat som är flaggstat för ett fartyg som förtecknats av sanktionskommittén ska, om kommittén så föreskriver, beordra fartyget att bege sig till en hamn som har utsetts av kommittén, i samordning med hamnstaten.

3.   Medlemsstaterna ska, om så föreskrivs av sanktionskommittén vid förtecknandet, förbjuda fartyget att anlöpa deras hamnar utom i nödfall eller om fartyget återvänder till sin ursprungshamn.

4.   Medlemsstaterna ska, om så föreskrivs av sanktionskommittén vid förtecknandet, se till att fartyget omfattas av en frysning av tillgångar.

5.   Bilaga IV ska omfatta de fartyg som avses i punkterna 1–4 i denna artikel förtecknats av sanktionskommittén i enlighet med punkt 12 i säkerhetsrådets resolution 2321 (2016).”

| 10. | Artikel 20 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Punkt 1 ska inte gälla om sanktionskommittén lämnar förhandsgodkännande i det enskilda fallet.” |
| --- | --- | --- |

10.

Artikel 20 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Punkt 1 ska inte gälla om sanktionskommittén lämnar förhandsgodkännande i det enskilda fallet.”

| b) | Punkt 3 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska utgå.

| 11. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 20a
  Det ska vara förbjudet att från Nordkorea anskaffa fartygs- eller luftfartygsrelaterade tjänster.” |
| --- | --- |

11.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 20a

Det ska vara förbjudet att från Nordkorea anskaffa fartygs- eller luftfartygsrelaterade tjänster.”

| 12. | Artikel 21 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 21
  Medlemsstaterna ska avregistrera alla fartyg som ägs, kontrolleras eller drivs av Nordkorea och får inte registrera några sådana fartyg som har blivit avregistrerade av en annan stat enligt punkt 24 i säkerhetsrådets resolution 2321 (2016).” |
| --- | --- |

12.

Artikel 21 ska ersättas med följande:

”Artikel 21

Medlemsstaterna ska avregistrera alla fartyg som ägs, kontrolleras eller drivs av Nordkorea och får inte registrera några sådana fartyg som har blivit avregistrerade av en annan stat enligt punkt 24 i säkerhetsrådets resolution 2321 (2016).”

| 13. | Artikel 22 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 22

  1.   Det ska vara förbjudet att registrera fartyg i Nordkorea, inhämta tillstånd för ett fartyg att föra Nordkoreas flagg, att äga, leasa, driva, eller tillhandahålla klassificering, certifiering eller tillhörande tjänster för, eller försäkra, fartyg som för Nordkoreas flagg.


  2.   Punkt 1 ska inte gälla om sanktionskommittén har lämnat förhandsgodkännande i det enskilda fallet.


  3.   Tillhandahållande genom medlemsstaternas medborgares försorg eller från medlemsstaternas territorium av försäkrings- eller återförsäkringstjänster för fartyg som ägs, kontrolleras eller drivs, inbegripet genom olagliga medel, av Nordkorea ska vara förbjudet.


  4.   Punkt 3 ska inte gälla om sanktionskommittén i det enskilda fallet fastställer att fartygets verksamhet bedrivs uteslutande i försörjningssyfte och inte kommer att utnyttjas av nordkoreanska personer eller enheter för att generera intäkter, eller att verksamheten bedrivs uteslutande för humanitära ändamål.” |
| --- | --- |

13.

Artikel 22 ska ersättas med följande:

”Artikel 22

1.   Det ska vara förbjudet att registrera fartyg i Nordkorea, inhämta tillstånd för ett fartyg att föra Nordkoreas flagg, att äga, leasa, driva, eller tillhandahålla klassificering, certifiering eller tillhörande tjänster för, eller försäkra, fartyg som för Nordkoreas flagg.

2.   Punkt 1 ska inte gälla om sanktionskommittén har lämnat förhandsgodkännande i det enskilda fallet.

3.   Tillhandahållande genom medlemsstaternas medborgares försorg eller från medlemsstaternas territorium av försäkrings- eller återförsäkringstjänster för fartyg som ägs, kontrolleras eller drivs, inbegripet genom olagliga medel, av Nordkorea ska vara förbjudet.

4.   Punkt 3 ska inte gälla om sanktionskommittén i det enskilda fallet fastställer att fartygets verksamhet bedrivs uteslutande i försörjningssyfte och inte kommer att utnyttjas av nordkoreanska personer eller enheter för att generera intäkter, eller att verksamheten bedrivs uteslutande för humanitära ändamål.”

| 14. | I artikel 23 ska följande punkt läggas till:

  ”12.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att begränsa inresa till eller transitering genom deras territorier för medlemmar i Nordkoreas regering, tjänstemän som arbetar för denna regering och personer som ingår i Nordkoreas försvarsmakt, om sådana medlemmar eller tjänstemän har samröre med Nordkoreas kärntekniska program eller program för ballistiska robotar eller någon annan verksamhet som är förbjuden enligt säkerhetsrådets resolutioner 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) och 2321 (2016).” |
| --- | --- |

14.

I artikel 23 ska följande punkt läggas till:

”12.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att begränsa inresa till eller transitering genom deras territorier för medlemmar i Nordkoreas regering, tjänstemän som arbetar för denna regering och personer som ingår i Nordkoreas försvarsmakt, om sådana medlemmar eller tjänstemän har samröre med Nordkoreas kärntekniska program eller program för ballistiska robotar eller någon annan verksamhet som är förbjuden enligt säkerhetsrådets resolutioner 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) och 2321 (2016).”

| 15. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 24a

  1.   Om en medlemsstat fastställer att en person arbetar för eller på uppdrag av en nordkoreansk bank eller ett nordkoreanskt finansinstitut ska medlemsstaten utvisa personen i fråga från sitt territorium i syfte att återsända personen till det land där han eller hon är medborgare, i överensstämmelse med tillämplig rätt.


  2.   Punkt 1 ska inte gälla om personens närvaro krävs för att en rättsprocess ska kunna fullbordas eller av uteslutande medicinska, säkerhetsmässiga eller andra humanitära skäl, eller om sanktionskommittén i det enskilda fallet har fastställt att utvisningen av personen skulle vara oförenlig med målen för säkerhetsrådets resolutioner 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) och 2321 (2016).” |
| --- | --- |

15.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 24a

1.   Om en medlemsstat fastställer att en person arbetar för eller på uppdrag av en nordkoreansk bank eller ett nordkoreanskt finansinstitut ska medlemsstaten utvisa personen i fråga från sitt territorium i syfte att återsända personen till det land där han eller hon är medborgare, i överensstämmelse med tillämplig rätt.

2.   Punkt 1 ska inte gälla om personens närvaro krävs för att en rättsprocess ska kunna fullbordas eller av uteslutande medicinska, säkerhetsmässiga eller andra humanitära skäl, eller om sanktionskommittén i det enskilda fallet har fastställt att utvisningen av personen skulle vara oförenlig med målen för säkerhetsrådets resolutioner 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) och 2321 (2016).”

| 16. | Artikel 30 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 30

  1.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att vara vaksamma och förhindra att det på deras territorier eller genom deras medborgares försorg ges specialiserad undervisning eller utbildning till nordkoreanska medborgare inom sådana discipliner som skulle bidra till Nordkoreas spridningskänsliga kärntekniska verksamhet och utvecklingen av system för kärnvapenbärare; detta inbegriper undervisning eller utbildning i avancerad fysik, avancerad datorsimulering och relaterad datavetenskap, geospatial navigering, kärnteknik, rymdteknik, flygteknik och relaterade discipliner, avancerad materialkunskap, avancerad kemiteknik, avancerad maskinteknik, avancerad elektroteknik och avancerad industriteknik.


  2.   Medlemsstaterna ska avbryta vetenskapliga och tekniska samarbeten som involverar personer eller grupper som finansieras officiellt av eller som företräder Nordkorea med undantag för medicinska utbyten, om inte,






  a) | vad gäller vetenskapliga eller tekniska samarbeten på områdena kärnvetenskap och kärnteknik, rymdteknik och flygteknik eller avancerad tillverkningsteknik och avancerade tillverkningsmetoder, sanktionskommittén i det enskilda fallet har fastställt ett en viss verksamhet inte kommer att bidra till Nordkoreas spridningskänsliga kärntekniska verksamhet eller program med anknytning till ballistiska robotar, eller |
| --- | --- | --- |

16.

Artikel 30 ska ersättas med följande:

”Artikel 30

1.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att vara vaksamma och förhindra att det på deras territorier eller genom deras medborgares försorg ges specialiserad undervisning eller utbildning till nordkoreanska medborgare inom sådana discipliner som skulle bidra till Nordkoreas spridningskänsliga kärntekniska verksamhet och utvecklingen av system för kärnvapenbärare; detta inbegriper undervisning eller utbildning i avancerad fysik, avancerad datorsimulering och relaterad datavetenskap, geospatial navigering, kärnteknik, rymdteknik, flygteknik och relaterade discipliner, avancerad materialkunskap, avancerad kemiteknik, avancerad maskinteknik, avancerad elektroteknik och avancerad industriteknik.

2.   Medlemsstaterna ska avbryta vetenskapliga och tekniska samarbeten som involverar personer eller grupper som finansieras officiellt av eller som företräder Nordkorea med undantag för medicinska utbyten, om inte,

a)

vad gäller vetenskapliga eller tekniska samarbeten på områdena kärnvetenskap och kärnteknik, rymdteknik och flygteknik eller avancerad tillverkningsteknik och avancerade tillverkningsmetoder, sanktionskommittén i det enskilda fallet har fastställt ett en viss verksamhet inte kommer att bidra till Nordkoreas spridningskänsliga kärntekniska verksamhet eller program med anknytning till ballistiska robotar, eller

| b) | vad gäller alla andra vetenskapliga eller tekniska samarbeten, den medlemsstat som deltar i det vetenskapliga eller tekniska samarbetet fastställer att den aktuella verksamheten inte kommer att bidra till Nordkoreas spridningskänsliga kärntekniska verksamhet eller program med anknytning till ballistiska robotar samt på förhand underrättar sanktionskommittén om ett sådant fastställande.” |
| --- | --- |

b)

vad gäller alla andra vetenskapliga eller tekniska samarbeten, den medlemsstat som deltar i det vetenskapliga eller tekniska samarbetet fastställer att den aktuella verksamheten inte kommer att bidra till Nordkoreas spridningskänsliga kärntekniska verksamhet eller program med anknytning till ballistiska robotar samt på förhand underrättar sanktionskommittén om ett sådant fastställande.”

| 17. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 31a
  Det ska vara förbjudet för nordkoreanska diplomatiska beskickningar och konsulat, och för deras nordkoreanska medlemmar, att äga eller kontrollera bankkonton i unionen, med undantag för ett konto i den eller de medlemsstater som är värd för beskickningen eller konsulatet eller där deras medlemmar är ackrediterade.” |
| --- | --- |

17.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 31a

Det ska vara förbjudet för nordkoreanska diplomatiska beskickningar och konsulat, och för deras nordkoreanska medlemmar, att äga eller kontrollera bankkonton i unionen, med undantag för ett konto i den eller de medlemsstater som är värd för beskickningen eller konsulatet eller där deras medlemmar är ackrediterade.”

| 18. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 31b

  1.   Det ska vara förbjudet att hyra ut eller på annat sätt göra fast egendom tillgänglig för Nordkorea, och det ska även finnas ett förbud mot att fast egendom används av, eller till förmån för, Nordkorea för något annat ändamål än diplomatisk eller konsulär verksamhet.


  2.   Det ska också vara förbjudet att hyra fast egendom belägen utanför Nordkoreas territorium från Nordkorea.” |
| --- | --- |

18.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 31b

1.   Det ska vara förbjudet att hyra ut eller på annat sätt göra fast egendom tillgänglig för Nordkorea, och det ska även finnas ett förbud mot att fast egendom används av, eller till förmån för, Nordkorea för något annat ändamål än diplomatisk eller konsulär verksamhet.

2.   Det ska också vara förbjudet att hyra fast egendom belägen utanför Nordkoreas territorium från Nordkorea.”

| 19. | Artikel 33.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Rådet ska genomföra ändringar av bilagorna I och IV på grundval av avgöranden av säkerhetsrådet eller sanktionskommittén.” |
| --- | --- |

19.

Artikel 33.1 ska ersättas med följande:

”1.   Rådet ska genomföra ändringar av bilagorna I och IV på grundval av avgöranden av säkerhetsrådet eller sanktionskommittén.”

| 20. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 36a
  Med avvikelse från de åtgärder som fastställs i säkerhetsrådets resolution 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) eller 2321(2016) ska den behöriga myndigheten i en medlemsstat bevilja det nödvändiga tillståndet under förutsättning att sanktionskommittén har fastställt att ett undantag är nödvändigt för att underlätta arbetet för internationella och icke-statliga organisationer som tillhandahåller bistånd och katastrofhjälp i Nordkorea till förmån för Nordkoreas civilbefolkning.” |
| --- | --- |

20.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 36a

Med avvikelse från de åtgärder som fastställs i säkerhetsrådets resolution 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) eller 2321(2016) ska den behöriga myndigheten i en medlemsstat bevilja det nödvändiga tillståndet under förutsättning att sanktionskommittén har fastställt att ett undantag är nödvändigt för att underlätta arbetet för internationella och icke-statliga organisationer som tillhandahåller bistånd och katastrofhjälp i Nordkorea till förmån för Nordkoreas civilbefolkning.”

| 21. | Bilaga IV ska läggas till sådan den återges i bilagan till detta beslut. |
| --- | --- |

21.

Bilaga IV ska läggas till sådan den återges i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 27 februari 2017.

På rådets vägnar

K. MIZZI

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (Gusp) 2016/849 av den 27 maj 2016 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea och om upphävande av beslut 2013/183/Gusp (EUT L 141, 28.5.2016, s. 79).

1

---

BILAGA

”BILAGA IV

Förteckning över fartyg enligt artikel 18a”

---

| 28.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/66 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/66

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2017/346

av den 27 februari 2017

om förlängning av uppdraget för Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 33 och 31.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 25 juli 2012 antog rådet beslut 2012/440/Gusp (1) om utnämning av Stavros LAMBRINIDIS till Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter (nedan kallad den särskilda representanten). Den särskilda representantens uppdrag löper ut den 28 februari 2017. |
| --- | --- |

(1)

Den 25 juli 2012 antog rådet beslut 2012/440/Gusp (1) om utnämning av Stavros LAMBRINIDIS till Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter (nedan kallad den särskilda representanten). Den särskilda representantens uppdrag löper ut den 28 februari 2017.

| (2) | Den 20 juli 2015 antog rådet EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati för perioden 2015–2019. |
| --- | --- |

(2)

Den 20 juli 2015 antog rådet EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati för perioden 2015–2019.

| (3) | Den särskilda representantens uppdrag bör förlängas för ytterligare en period på 24 månader. |
| --- | --- |

(3)

Den särskilda representantens uppdrag bör förlängas för ytterligare en period på 24 månader.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska unionens särskilda representant

Stavros LAMBRINIDIS uppdrag som särskild representant för mänskliga rättigheter förlängs till och med den 28 februari 2019. Rådet får besluta att den särskilda representantens uppdrag avslutas tidigare, grundat på en utvärdering av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) och på förslag av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten).

den höga representanten

Artikel 2

Politiska mål

Den särskilda representantens uppdrag ska grundas på unionens politiska mål för mänskliga rättigheter enligt fördraget om Europeiska unionen, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati enligt följande:

| a) | Förbättra unionens effektivitet, närvaro och synlighet och samtidigt värna om och främja de mänskliga rättigheterna i världen, särskilt genom att fördjupa unionens samarbete och politiska dialog med tredjeländer, berörda partner, företag, det civila samhället och internationella och regionala organisationer samt genom åtgärder inom relevanta internationella forum. |
| --- | --- |

a)

Förbättra unionens effektivitet, närvaro och synlighet och samtidigt värna om och främja de mänskliga rättigheterna i världen, särskilt genom att fördjupa unionens samarbete och politiska dialog med tredjeländer, berörda partner, företag, det civila samhället och internationella och regionala organisationer samt genom åtgärder inom relevanta internationella forum.

| b) | Öka unionens bidrag till förstärkt demokrati och institutionsuppbyggnad, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i hela världen. |
| --- | --- |

b)

Öka unionens bidrag till förstärkt demokrati och institutionsuppbyggnad, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i hela världen.

| c) | Öka samstämmigheten i unionens åtgärder för mänskliga rättigheter och integrationen av mänskliga rättigheter i samtliga områden som omfattas av unionens yttre åtgärder. |
| --- | --- |

c)

Öka samstämmigheten i unionens åtgärder för mänskliga rättigheter och integrationen av mänskliga rättigheter i samtliga områden som omfattas av unionens yttre åtgärder.

Artikel 3

Uppdrag

För att uppnå de politiska målen ska den särskilda representanten ha i uppdrag att

| a) | bidra till genomförandet av unionens politik för mänskliga rättigheter, särskilt EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, bland annat genom att utforma rekommendationer, |
| --- | --- |

a)

bidra till genomförandet av unionens politik för mänskliga rättigheter, särskilt EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, bland annat genom att utforma rekommendationer,

| b) | bidra till genomförandet av unionens riktlinjer, hjälpmedel och handlingsplaner för mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt, |
| --- | --- |

b)

bidra till genomförandet av unionens riktlinjer, hjälpmedel och handlingsplaner för mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt,

| c) | fördjupa dialogen med regeringar i tredjeländer och internationella och regionala organisationer för mänskliga rättigheter samt det civila samhällets organisationer och andra berörda aktörer för att säkerställa att unionens politik för mänskliga rättigheter effektiviseras och synliggörs, |
| --- | --- |

c)

fördjupa dialogen med regeringar i tredjeländer och internationella och regionala organisationer för mänskliga rättigheter samt det civila samhällets organisationer och andra berörda aktörer för att säkerställa att unionens politik för mänskliga rättigheter effektiviseras och synliggörs,

| d) | bidra till ökad samstämmighet och enhetlighet i unionens politik och åtgärder för skydd och främjande av mänskliga rättigheter, särskilt genom att bidra till utformningen av relevant unionspolitik. |
| --- | --- |

d)

bidra till ökad samstämmighet och enhetlighet i unionens politik och åtgärder för skydd och främjande av mänskliga rättigheter, särskilt genom att bidra till utformningen av relevant unionspolitik.

Artikel 4

Genomförande av uppdraget

1.   Den särskilda representanten ska under ledning av den höga representanten ansvara för uppdragets genomförande.

2.   Kusp ska upprätthålla en privilegierad förbindelse med den särskilda representanten och vara den särskilda representantens främsta kontaktpunkt med rådet. Kusp ska, utan att det påverkar den höga representantens befogenheter, ge den särskilda representanten strategisk och politisk vägledning inom ramen för uppdraget.

3.   Den särskilda representanten ska nära samordna sitt arbete med Europeiska utrikestjänsten (utrikestjänsten) och dess berörda avdelningar för att se till att respektive insatser på området mänskliga rättigheter genomförs på ett samstämmigt och enhetligt sätt.

Artikel 5

Finansiering

1.   Det finansiella referensbelopp som anslagits för att täcka utgifterna för den särskilda representantens uppdrag för perioden 1 mars 2017–28 februari 2018 ska vara 860 000 EUR.

2.   Det finansiella referensbeloppet för den efterföljande perioden för den särskilda representanten ska fastställas av rådet.

3.   Alla utgifter ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som gäller för unionens allmänna budget.

4.   Förvaltningen av utgifterna ska regleras genom ett avtal mellan den särskilda representanten och kommissionen. Den särskilda representanten ska ansvara för alla utgifter inför kommissionen.

Artikel 6

Stabens inrättande och sammansättning

1.   Inom ramen för den särskilda representantens uppdrag och de ekonomiska medel som ställts till förfogande ska den särskilda representanten ansvara för inrättandet av en stab. Staben ska inbegripa experter på särskilda policyfrågor enligt uppdragets krav. Den särskilda representanten ska snarast informera rådet och kommissionen om stabens sammansättning.

2.   Medlemsstaterna, unionens institutioner och utrikestjänsten får föreslå att personal ska utstationeras för att arbeta tillsammans med den särskilda representanten. Lönen till utstationerad personal ska då betalas av den utsändande medlemsstaten, av den utsändande unionsinstitutionen eller av utrikestjänsten. Experter som medlemsstaterna utstationerar vid unionens institutioner eller utrikestjänsten får också placeras hos den särskilda representanten. Internationell kontraktsanställd personal ska vara medborgare i en medlemsstat.

3.   All utstationerad personal ska administrativt lyda under den utsändande medlemsstaten, unionens utsändande institution eller utrikestjänsten och ska utföra sina uppgifter och agera till förmån för den särskilda representantens uppdrag.

4.   Den särskilda representantens personal ska samlokaliseras med berörda avdelningar inom utrikestjänsten eller unionsdelegationer för att säkerställa konsekvens och samstämmighet i deras respektive verksamheter.

Artikel 7

Säkerheten för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter

Den särskilda representanten och medlemmarna av den särskilda representantens stab ska respektera de principer och miniminormer för säkerhet som fastställs i rådets beslut 2013/488/EU (2).

2

Artikel 8

Tillgång till information och logistiskt stöd

1.   Medlemsstaterna, kommissionen, utrikestjänsten och rådets generalsekretariat ska se till att den särskilda representanten får tillgång till all relevant information.

2.   Unionens delegationer och medlemsstaternas diplomatiska beskickningar ska vid behov tillhandahålla den särskilda representanten logistiskt stöd.

Artikel 9

Säkerhet

I enlighet med unionens säkerhetsstrategi för personal som utstationeras utanför unionen i en operativ kapacitet enligt avdelning V i fördraget, ska den särskilda representanten, i överensstämmelse med sitt uppdrag och på grundval av säkerhetssituationen i ansvarsområdet, vidta alla åtgärder som rimligen kan genomföras för säkerheten för all personal som lyder direkt under den särskilda representanten, särskilt genom att

| a) | upprätta en specifik säkerhetsplan grundad på vägledning från utrikestjänsten, som inbegriper specifika fysiska, organisatoriska och förfarandemässiga säkerhetsåtgärder för hantering av en säker förflyttning av personal till och inom ansvarsområdet och hantering av säkerhetstillbud, inbegripet en beredskaps- och evakueringsplan, |
| --- | --- |

a)

upprätta en specifik säkerhetsplan grundad på vägledning från utrikestjänsten, som inbegriper specifika fysiska, organisatoriska och förfarandemässiga säkerhetsåtgärder för hantering av en säker förflyttning av personal till och inom ansvarsområdet och hantering av säkerhetstillbud, inbegripet en beredskaps- och evakueringsplan,

| b) | se till att all personal utstationerad utanför unionen är högriskförsäkrad i enlighet med vad som krävs för förhållandena i ansvarsområdet, |
| --- | --- |

b)

se till att all personal utstationerad utanför unionen är högriskförsäkrad i enlighet med vad som krävs för förhållandena i ansvarsområdet,

| c) | se till att alla medlemmar av den särskilda representantens stab som ska utstationeras utanför unionen, inbegripet lokalt kontraktsanställd personal, genomgår lämplig säkerhetsutbildning före eller vid ankomsten till ansvarsområdet, grundad på den riskklassificering som utrikestjänsten har tilldelat området, |
| --- | --- |

c)

se till att alla medlemmar av den särskilda representantens stab som ska utstationeras utanför unionen, inbegripet lokalt kontraktsanställd personal, genomgår lämplig säkerhetsutbildning före eller vid ankomsten till ansvarsområdet, grundad på den riskklassificering som utrikestjänsten har tilldelat området,

| d) | se till att alla överenskomna rekommendationer som görs i samband med regelbundna säkerhetsbedömningar genomförs samt skriftligen rapportera till rådet, den höga representanten och kommissionen om genomförandet av dessa och om andra säkerhetsfrågor inom ramen för lägesrapporterna och rapporterna om uppdragets genomförande. |
| --- | --- |

d)

se till att alla överenskomna rekommendationer som görs i samband med regelbundna säkerhetsbedömningar genomförs samt skriftligen rapportera till rådet, den höga representanten och kommissionen om genomförandet av dessa och om andra säkerhetsfrågor inom ramen för lägesrapporterna och rapporterna om uppdragets genomförande.

Artikel 10

Rapportering

Den särskilda representanten ska regelbundet lämna muntliga och skriftliga rapporter till den höga representanten och Kusp. Den särskilda representanten ska också vid behov rapportera till rådets arbetsgrupper, särskilt arbetsgruppen för mänskliga rättigheter. Regelbundna rapporter ska spridas via Coreu-nätet. Den särskilda representanten kan avge rapporter till rådet (utrikes frågor). I enlighet med artikel 36 i fördraget får den särskilda representanten medverka när Europaparlamentet informeras.

Artikel 11

Samordning

1.   Den särskilda representanten ska bidra till enhetlighet, konsekvens och effektivitet i unionens handlande och till att unionens alla instrument och medlemsstaternas alla åtgärder används på ett konsekvent sätt för att uppnå unionens politiska mål. Den särskilda representantens verksamhet ska samordnas med medlemsstaternas och kommissionens verksamhet samt i förekommande fall med andra särskilda representanter. Den särskilda representanten ska regelbundet lämna information till medlemsstaternas beskickningar och unionens delegationer.

2.   På fältet ska nära kontakter upprätthållas med medlemsstaternas berörda beskickningschefer, cheferna för unionens delegationer samt chefer eller befälhavare för uppdrag och insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och i förekommande fall andra särskilda representanter. De ska göra sitt yttersta för att bistå den särskilda representanten vid genomförandet av uppdraget.

3.   Den särskilda representanten ska även upprätta förbindelser med och sträva efter komplementaritet och synergier med andra internationella och regionala aktörer vid högkvarter och på fältet. Den särskilda representanten ska upprätthålla regelbundna kontakter med det civila samhällets organisationer, både vid högkvarter och på fältet.

Artikel 12

Översyn

Genomförandet av detta beslut och dess överensstämmelse med andra insatser från unionens sida ska ses över regelbundet. Den särskilda representanten ska lämna regelbundna lägesrapporter och en övergripande rapport om uppdragets genomförande till rådet, den höga representanten och kommissionen senast den 30 november 2018.

Artikel 13

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 27 februari 2017.

På rådets vägnar

K. MIZZI

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2012/440/Gusp av den 25 juli 2012 om utnämning av Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter (EUT L 200, 27.7.2012, s. 21).

1

(2)  Rådets beslut 2013/488/EU av den 23 september 2013 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 274, 15.10.2013, s. 1).

2

---

| 28.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/70

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2017/347

av den 27 februari 2017

om förlängning av uppdraget för Europeiska unionens särskilda representant i Bosnien och Hercegovina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 33 och 31.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 19 januari 2015 antog rådet beslut (Gusp) 2015/77 (1) om utnämning av Lars Gunnar WIGEMARK till Europeiska unionens särskilda representant (nedan kallad den särskilda representanten) i Bosnien och Hercegovina. Den särskilda representantens uppdrag löper ut den 28 februari 2017. |
| --- | --- |

(1)

Den 19 januari 2015 antog rådet beslut (Gusp) 2015/77 (1) om utnämning av Lars Gunnar WIGEMARK till Europeiska unionens särskilda representant (nedan kallad den särskilda representanten) i Bosnien och Hercegovina. Den särskilda representantens uppdrag löper ut den 28 februari 2017.

| (2) | Den särskilda representantens uppdrag bör förlängas för en ytterligare period på 16 månader. |
| --- | --- |

(2)

Den särskilda representantens uppdrag bör förlängas för en ytterligare period på 16 månader.

| (3) | Den särskilda representanten kommer att genomföra sitt uppdrag i en situation som kan förvärras och inverka menligt på de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget. |
| --- | --- |

(3)

Den särskilda representanten kommer att genomföra sitt uppdrag i en situation som kan förvärras och inverka menligt på de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska unionens särskilda representant

Lars-Gunnar WIGEMARKs uppdrag som särskild representant i Bosnien och Hercegovina förlängs till och med den 30 juni 2018. Rådet får besluta att den särskilda representantens uppdrag ska avslutas tidigare, på grundval av en bedömning av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) och på förslag av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten).

Artikel 2

Politiska mål

1.   Den särskilda representantens uppdrag ska grundas på unionens följande politiska mål i Bosnien och Hercegovina:

| a) | fortsatta framsteg med stabiliserings- och associeringsprocessen, |
| --- | --- |

a)

fortsatta framsteg med stabiliserings- och associeringsprocessen,

| b) | ett stabilt, livskraftigt, fredligt, multietniskt och enat Bosnien och Hercegovina som fredligt samarbetar med sina grannar och |
| --- | --- |

b)

ett stabilt, livskraftigt, fredligt, multietniskt och enat Bosnien och Hercegovina som fredligt samarbetar med sina grannar och

| c) | säkerställande av att Bosnien och Hercegovina oåterkalleligen närmar sig medlemskap i unionen. |
| --- | --- |

c)

säkerställande av att Bosnien och Hercegovina oåterkalleligen närmar sig medlemskap i unionen.

2.   Unionen kommer också att fortsätta att stödja genomförandet av det allmänna ramavtalet för fred i Bosnien och Hercegovina.

Artikel 3

Uppdrag

För att kunna uppnå de politiska målen ska den särskilda representanten ha i uppdrag att

| a) | erbjuda unionens råd och stöd i den politiska processen, i synnerhet vad gäller främjandet av dialog mellan de olika förvaltningsnivåerna, |
| --- | --- |

a)

erbjuda unionens råd och stöd i den politiska processen, i synnerhet vad gäller främjandet av dialog mellan de olika förvaltningsnivåerna,

| b) | säkerställa att unionens åtgärder är konsekventa och samstämmiga, |
| --- | --- |

b)

säkerställa att unionens åtgärder är konsekventa och samstämmiga,

| c) | underlätta framsteg mot politiska, ekonomiska och europeiska prioriteringar, i synnerhet genom att uppmuntra genomförandet av samordningsmekanismen för EU-frågor och det fortsatta genomförandet av reformagendan, |
| --- | --- |

c)

underlätta framsteg mot politiska, ekonomiska och europeiska prioriteringar, i synnerhet genom att uppmuntra genomförandet av samordningsmekanismen för EU-frågor och det fortsatta genomförandet av reformagendan,

| d) | övervaka och ge råd till verkställande och lagstiftande myndigheter på alla förvaltningsnivåer i Bosnien och Hercegovina och upprätta förbindelser med myndigheterna och de politiska partierna i Bosnien och Hercegovina, |
| --- | --- |

d)

övervaka och ge råd till verkställande och lagstiftande myndigheter på alla förvaltningsnivåer i Bosnien och Hercegovina och upprätta förbindelser med myndigheterna och de politiska partierna i Bosnien och Hercegovina,

| e) | säkerställa genomförandet av unionens insatser när det gäller all verksamhet som har samband med rättsstatsprincipen och reformen av säkerhetssektorn, främja en övergripande unionssamordning av, och ge lokal politisk ledning för, unionens insatser för att bekämpa organiserad brottslighet och korruption, samt terrorism, och därvid vid behov lämna bedömningar och råd till den höga representanten och kommissionen, |
| --- | --- |

e)

säkerställa genomförandet av unionens insatser när det gäller all verksamhet som har samband med rättsstatsprincipen och reformen av säkerhetssektorn, främja en övergripande unionssamordning av, och ge lokal politisk ledning för, unionens insatser för att bekämpa organiserad brottslighet och korruption, samt terrorism, och därvid vid behov lämna bedömningar och råd till den höga representanten och kommissionen,

| f) | stödja ett förstärkt och mer effektivt samspel mellan rättskipningen i brottmål och polisen i Bosnien och Hercegovina, samt initiativ som syftar till att stärka de rättsliga institutionernas effektivitet och opartiskhet, i synnerhet den strukturerade dialogen om rättsväsendet, |
| --- | --- |

f)

stödja ett förstärkt och mer effektivt samspel mellan rättskipningen i brottmål och polisen i Bosnien och Hercegovina, samt initiativ som syftar till att stärka de rättsliga institutionernas effektivitet och opartiskhet, i synnerhet den strukturerade dialogen om rättsväsendet,

| g) | utan att det påverkar den militära befälsordningen, ge politisk ledning till EU-styrkans befälhavare när det gäller militära frågor med lokalpolitisk dimension, särskilt när det gäller känsliga operationer och relationerna till lokala myndigheter och lokala medier och bidra till samråden för den strategiska översynen av Eufor/Althea; samråda med EU-styrkans befälhavare innan politiska åtgärder vidtas som kan inverka på säkerhetssituationen och samordna vad gäller sammanhängande budskap till lokala myndigheter och andra internationella organisationer, |
| --- | --- |

g)

utan att det påverkar den militära befälsordningen, ge politisk ledning till EU-styrkans befälhavare när det gäller militära frågor med lokalpolitisk dimension, särskilt när det gäller känsliga operationer och relationerna till lokala myndigheter och lokala medier och bidra till samråden för den strategiska översynen av Eufor/Althea; samråda med EU-styrkans befälhavare innan politiska åtgärder vidtas som kan inverka på säkerhetssituationen och samordna vad gäller sammanhängande budskap till lokala myndigheter och andra internationella organisationer,

| h) | samordna och genomföra unionens kommunikationsinsatser för att ge medborgarna i Bosnien och Hercegovina information om EU-frågor, |
| --- | --- |

h)

samordna och genomföra unionens kommunikationsinsatser för att ge medborgarna i Bosnien och Hercegovina information om EU-frågor,

| i) | främja processen för EU-integration genom en riktad offentlig diplomati och utåtriktad verksamhet från EU:s sida vilken är avsedd att trygga en bredare förståelse och ett bredare stöd hos medborgarna i Bosnien och Hercegovina för EU-relaterade frågor, bland annat genom att involvera lokala aktörer från det civila samhället, |
| --- | --- |

i)

främja processen för EU-integration genom en riktad offentlig diplomati och utåtriktad verksamhet från EU:s sida vilken är avsedd att trygga en bredare förståelse och ett bredare stöd hos medborgarna i Bosnien och Hercegovina för EU-relaterade frågor, bland annat genom att involvera lokala aktörer från det civila samhället,

| j) | bidra till utvecklingen och konsolideringen av respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i Bosnien och Hercegovina, i enlighet med EU:s politik för mänskliga rättigheter och EU:s riktlinjer för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

j)

bidra till utvecklingen och konsolideringen av respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i Bosnien och Hercegovina, i enlighet med EU:s politik för mänskliga rättigheter och EU:s riktlinjer för mänskliga rättigheter,

| k) | inleda diskussioner med relevanta myndigheter i Bosnien och Hercegovina avseende deras samarbete fullt ut med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien, |
| --- | --- |

k)

inleda diskussioner med relevanta myndigheter i Bosnien och Hercegovina avseende deras samarbete fullt ut med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien,

| l) | i linje med processen för integration med EU bistå, stödja, underlätta och övervaka den politiska dialogen med avseende på de nödvändiga konstitutionella ändringarna och relevanta lagändringarna, |
| --- | --- |

l)

i linje med processen för integration med EU bistå, stödja, underlätta och övervaka den politiska dialogen med avseende på de nödvändiga konstitutionella ändringarna och relevanta lagändringarna,

| m) | upprätthålla nära kontakter och nära samråd med den höga representanten i Bosnien och Hercegovina och andra berörda internationella organisationer som arbetar i landet, i detta sammanhang, underrätta rådet om diskussioner på fältet vad gäller den internationella närvaron i landet, inbegripet den höga representantens kansli, |
| --- | --- |

m)

upprätthålla nära kontakter och nära samråd med den höga representanten i Bosnien och Hercegovina och andra berörda internationella organisationer som arbetar i landet, i detta sammanhang, underrätta rådet om diskussioner på fältet vad gäller den internationella närvaron i landet, inbegripet den höga representantens kansli,

| n) | vid behov ge råd till den höga representanten om fysiska eller juridiska personer mot vilka restriktiva åtgärder kan komma att införas med hänsyn till situationen i Bosnien och Hercegovina, |
| --- | --- |

n)

vid behov ge råd till den höga representanten om fysiska eller juridiska personer mot vilka restriktiva åtgärder kan komma att införas med hänsyn till situationen i Bosnien och Hercegovina,

| o) | utan att det påverkar den gällande befälsordningen, medverka till att säkerställa att alla unionsinstrument på fältet tillämpas enhetligt för att uppnå unionens politiska mål. |
| --- | --- |

o)

utan att det påverkar den gällande befälsordningen, medverka till att säkerställa att alla unionsinstrument på fältet tillämpas enhetligt för att uppnå unionens politiska mål.

Artikel 4

Uppdragets genomförande

1.   Den särskilda representanten ska under ledning av den höga representanten ansvara för uppdragets genomförande.

2.   Kusp ska upprätthålla en privilegierad förbindelse med den särskilda representanten och vara dennes främsta kontaktpunkt med rådet. Kusp ska, utan att det påverkar den höga representantens befogenheter, ge den särskilda representanten strategisk och politisk vägledning inom ramen för uppdraget.

3.   Den särskilda representanten ska nära samordna sitt arbete med Europeiska utrikestjänsten (utrikestjänsten) och dess berörda avdelningar.

Artikel 5

Finansiering

1.   Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna i samband med den särskilda representantens uppdrag för perioden 1 mars 2017–30 juni 2018 ska vara 7 690 000 EUR.

2.   Utgifterna ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som gäller för unionens allmänna budget. Deltagande i upphandlingsförfaranden som anordnas av den särskilda representanten ska vara öppet för fysiska och juridiska personer utan begränsningar. Ingen ursprungsregel ska heller gälla för de varor som inköps av den särskilda representanten.

3.   Förvaltningen av utgifterna ska regleras genom ett avtal mellan den särskilda representanten och kommissionen. Den särskilda representanten ska ansvara för alla utgifter inför kommissionen.

Artikel 6

Stabens inrättande och sammansättning

1.   Specialiserad personal ska få till uppgift att bistå den särskilda representanten med att genomföra sitt uppdrag och bidra till att unionens åtgärder i Bosnien och Hercegovina som helhet blir samstämmiga, synliga och effektiva. Inom ramen för den särskilda representantens uppdrag och de ekonomiska medel som ställts till förfogande, ska den särskilda representanten ansvara för inrättandet av en stab. Staben ska besitta den expertis inom specifika politiska frågor som uppdraget kräver. Den särskilda representanten ska snarast informera rådet och kommissionen om stabens sammansättning.

2.   Medlemsstaterna, unionens institutioner och utrikestjänsten får föreslå att personal ska utstationeras för att arbeta tillsammans med den särskilda representanten. Lönen till utstationerad personal ska då betalas av den utsändande medlemsstaten, av den utsändande unionsinstitutionen eller av utrikestjänsten. Experter som medlemsstaterna utstationerar vid unionens institutioner eller utrikestjänsten får också placeras hos den särskilda representanten. Internationell kontraktsanställd personal ska vara medborgare i en medlemsstat.

3.   All utstationerad personal ska administrativt lyda under den utsändande medlemsstaten, den utsändande unionsinstitutionen eller utrikestjänsten och ska utföra sina uppgifter och verka till förmån för den särskilda representantens uppdrag.

Artikel 7

Privilegier och immunitet för den särskilda representanten och den särskilda representantens personal

Privilegier, immunitet och andra garantier som är nödvändiga för att den särskilda representanten och medlemmarna av den särskilda representantens personal utan hinder ska kunna fullfölja sitt uppdrag, ska vid behov fastställas i en överenskommelse med värdparterna. Medlemsstaterna och utrikestjänsten ska lämna nödvändigt stöd för detta ändamål.

Artikel 8

Säkerheten för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter

Den särskilda representanten och medlemmarna av den särskilda representantens stab ska respektera de principer och miniminormer för säkerhet som fastställs i rådets beslut 2013/488/EU (2).

2

Artikel 9

Tillgång till information och logistiskt stöd

1.   Medlemsstaterna, kommissionen och rådets generalsekretariat ska säkerställa att den särskilda representanten får tillgång till all information av betydelse.

2.   Unionens delegation och/eller medlemsstaterna ska vid behov tillhandahålla logistiskt stöd i området.

Artikel 10

Säkerhet

I enlighet med unionens säkerhetsstrategi för personal som utstationeras utanför unionen i en operativ insats enligt avdelning V i fördraget ska den särskilda representanten i överensstämmelse med sitt uppdrag och utifrån säkerhetssituationen i ansvarsområdet vidta alla åtgärder som rimligen kan genomföras för säkerheten för all personal som lyder direkt under den särskilda representanten, särskilt genom att

| a) | upprätta en specifik säkerhetsplan grundad på vägledning från utrikestjänsten och som inbegriper specifika fysiska, organisatoriska och procedurmässiga säkerhetsåtgärder för hantering av en säker personalförflyttning till och inom det ansvarsområdet såväl som hanteringen av säkerhetsincidenter och inklusive en beredskapsplan och evakueringsplan, |
| --- | --- |

a)

upprätta en specifik säkerhetsplan grundad på vägledning från utrikestjänsten och som inbegriper specifika fysiska, organisatoriska och procedurmässiga säkerhetsåtgärder för hantering av en säker personalförflyttning till och inom det ansvarsområdet såväl som hanteringen av säkerhetsincidenter och inklusive en beredskapsplan och evakueringsplan,

| b) | säkerställa att all personal som utstationeras utanför unionen är högriskförsäkrad i enlighet med vad som krävs för förhållandena i det ansvarsområdet, |
| --- | --- |

b)

säkerställa att all personal som utstationeras utanför unionen är högriskförsäkrad i enlighet med vad som krävs för förhållandena i det ansvarsområdet,

| c) | säkerställa att alla medlemmar av den särskilda representantens stab som ska utplaceras utanför unionen, inbegripet lokalt kontraktsanställd personal, genomgår lämplig säkerhetsutbildning före eller vid ankomsten till ansvarsområdet, grundad på den riskklassificering som tilldelats det området, |
| --- | --- |

c)

säkerställa att alla medlemmar av den särskilda representantens stab som ska utplaceras utanför unionen, inbegripet lokalt kontraktsanställd personal, genomgår lämplig säkerhetsutbildning före eller vid ankomsten till ansvarsområdet, grundad på den riskklassificering som tilldelats det området,

| d) | säkerställa att alla överenskomna rekommendationer som görs i samband med regelbundna säkerhetsbedömningar genomförs, samt skriftligen rapportera till rådet, den höga representanten och kommissionen om genomförandet av dessa och om andra säkerhetsfrågor inom ramen för lägesrapporten och rapporten om uppdragets genomförande. |
| --- | --- |

d)

säkerställa att alla överenskomna rekommendationer som görs i samband med regelbundna säkerhetsbedömningar genomförs, samt skriftligen rapportera till rådet, den höga representanten och kommissionen om genomförandet av dessa och om andra säkerhetsfrågor inom ramen för lägesrapporten och rapporten om uppdragets genomförande.

Artikel 11

Rapportering

Den särskilda representanten ska regelbundet lämna muntliga och skriftliga rapporter till den höga representanten och Kusp. Den särskilda representanten ska även vid behov rapportera till rådets arbetsgrupper. Regelbundna rapporter ska spridas via Coreu-nätet. Den särskilda representanten kan avge rapporter till rådet (utrikes frågor). I enlighet med artikel 36 i fördraget får den särskilda representanten medverka när Europaparlamentet informeras.

Artikel 12

Samordning

1.   Den särskilda representanten ska bidra till enhetlighet, konsekvens och effektivitet i unionens handlande och till att säkerställa att unionens alla instrument och medlemsstaternas handlande används på ett samstämmigt sätt för att uppnå unionens politiska mål. Den särskilda representantens verksamhet ska samordnas med kommissionens verksamhet samt i förekommande fall med den verksamhet som bedrivs av andra särskilda representanter som är verksamma i området. Den särskilda representanten ska ha regelbundna genomgångar med medlemsstaternas beskickningar och unionens delegationer.

2.   På fältet ska nära kontakter upprätthållas med medlemsstaternas beskickningschefer och cheferna för unionens delegationer i området. Dessa ska göra sitt yttersta för att biträda den särskilda representanten vid genomförandet av uppdraget. Den särskilda representanten ska även upprätta förbindelser med internationella och regionala aktörer i området och särskilt upprätthålla en nära samordning med den höga representanten i Bosnien och Hercegovina.

3.   För att stödja unionens krishanteringsinsatser ska den särskilda representanten, tillsammans med andra unionsaktörer på fältet, förbättra den spridning och det utbyte av information som genomförs av dessa unionsaktörer, i syfte att uppnå en hög grad av gemensam medvetenhet om och bedömning av situationen.

Artikel 13

Bistånd i samband med anspråk

Den särskilda representanten och den särskilda representantens personal ska bistå med att tillhandahålla uppgifter för att möta alla anspråk och förpliktelser som härrör från uppdragen för tidigare särskilda representanter i Bosnien och Hercegovina och ska för detta ändamål tillhandahålla administrativt bistånd och tillgång till relevanta handlingar.

Artikel 14

Översyn

Genomförandet av detta beslut och dess samstämmighet med andra insatser från unionen i området ska regelbundet ses över. Den särskilda representanten ska förelägga rådet, den höga representanten och kommissionen en lägesrapport senast den 30 september 2017 och en övergripande rapport om genomförandet av uppdraget senast den 31 mars 2018.

Artikel 15

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 27 februari 2017.

På rådets vägnar

K. MIZZI

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (Gusp) 2015/77 av den 19 januari 2015 om utnämning av Europeiska unionens särskilda representant i Bosnien och Hercegovina (EUT L 13, 20.1.2015, s. 7).

1

(2)  Rådets beslut 2013/488/EU av den 23 september 2013 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 274, 15.10.2013, s. 1).

2

---

| 28.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/75 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/75

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2017/348

av den 27 februari 2017

om förlängning av uppdraget för Europeiska unionens särskilda representant i Kosovo (*1)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 33 och 31.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 4 augusti 2016 antog rådet beslut (Gusp) 2016/1338 om ändring av beslut (Gusp) 2015/2052 om förlängning av uppdraget för Europeiska unionens särskilda representant i Kosovo (1) och om utnämning av Nataliya APOSTOLOVA till Europeiska unionens särskilda representant (nedan kallad den särskilda representanten) i Kosovo. Den särskilda representantens uppdrag löper ut den 28 februari 2017. |
| --- | --- |

(1)

Den 4 augusti 2016 antog rådet beslut (Gusp) 2016/1338 om ändring av beslut (Gusp) 2015/2052 om förlängning av uppdraget för Europeiska unionens särskilda representant i Kosovo (1) och om utnämning av Nataliya APOSTOLOVA till Europeiska unionens särskilda representant (nedan kallad den särskilda representanten) i Kosovo. Den särskilda representantens uppdrag löper ut den 28 februari 2017.

| (2) | Den särskilda representantens uppdrag bör förlängas med ytterligare en period på 16 månader. |
| --- | --- |

(2)

Den särskilda representantens uppdrag bör förlängas med ytterligare en period på 16 månader.

| (3) | Den särskilda representanten kommer att genomföra uppdraget under omständigheter som kan komma att förvärras och hindra uppnåendet av de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget. |
| --- | --- |

(3)

Den särskilda representanten kommer att genomföra uppdraget under omständigheter som kan komma att förvärras och hindra uppnåendet av de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska unionens särskilda representant

Nataliya APOSTOLOVA uppdrag som särskild representant förlängs till och med den 30 juni 2018. Rådet får, på grundval av en bedömning av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) och på förslag från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten), besluta att den särskilda representantens uppdrag ska avslutas tidigare.

Artikel 2

Politiska mål

Den särskilda representantens uppdrag ska grundas på unionens politiska mål i Kosovo. Till dessa hör att spela en ledande roll för att främja ett stabilt, livskraftigt, fredligt, demokratiskt och multietniskt Kosovo, att stärka stabiliteten i regionen och bidra till regionalt samarbete och goda grannförbindelser på västra Balkan, att främja ett Kosovo som ansluter sig till rättsstatsprincipen och åtar sig att skydda minoriteter och det kulturella och religiösa arvet, samt att stödja Kosovos europeiska perspektiv och landets närmande till unionen i enlighet med regionens perspektiv, i överensstämmelse med stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Kosovo, å andra sidan (2) (nedan kallat stabiliserings- och associeringsavtalet) och rådets beslut (EU) 2015/1988 (3) samt i enlighet med relevanta rådsslutsatser.

2

stabiliserings- och associeringsavtalet

3

Artikel 3

Uppdrag

För att uppnå de politiska målen ska den särskilda representanten ha i uppdrag att

| a) | erbjuda unionens råd och stöd till den politiska processen, |
| --- | --- |

a)

erbjuda unionens råd och stöd till den politiska processen,

| b) | verka för unionens övergripande politiska samordning i Kosovo, |
| --- | --- |

b)

verka för unionens övergripande politiska samordning i Kosovo,

| c) | stärka unionens närvaro i hela Kosovo och se till att den är konsekvent och effektiv, |
| --- | --- |

c)

stärka unionens närvaro i hela Kosovo och se till att den är konsekvent och effektiv,

| d) | ge chefen för Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex Kosovo) lokal politisk vägledning, även vad avser de politiska aspekterna av frågor som rör verkställandebefogenheter, |
| --- | --- |

d)

ge chefen för Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex Kosovo) lokal politisk vägledning, även vad avser de politiska aspekterna av frågor som rör verkställandebefogenheter,

| e) | se till att unionens åtgärder i Kosovo är konsekventa och samstämmiga, inbegripet genom att lokalt vägleda Eulex-övergången för senare överföring av verksamheten till den särskilda representantens/EU:s kontor och/eller de lokala myndigheterna, beroende på vad som är lämpligt, |
| --- | --- |

e)

se till att unionens åtgärder i Kosovo är konsekventa och samstämmiga, inbegripet genom att lokalt vägleda Eulex-övergången för senare överföring av verksamheten till den särskilda representantens/EU:s kontor och/eller de lokala myndigheterna, beroende på vad som är lämpligt,

| f) | stödja Kosovos europeiska perspektiv och landets närmande till unionen i enlighet med regionens perspektiv, i överensstämmelse med stabiliserings- och associeringsavtalet och beslut (EU) 2015/1988 samt i enlighet med relevanta rådsslutsatser, genom riktad information till allmänheten och utåtriktad unionsverksamhet, som är avsedd att hos allmänheten i Kosovo trygga en bredare förståelse och ett bredare stöd för unionsrelaterade frågor, inbegripet Eulex arbete, |
| --- | --- |

f)

stödja Kosovos europeiska perspektiv och landets närmande till unionen i enlighet med regionens perspektiv, i överensstämmelse med stabiliserings- och associeringsavtalet och beslut (EU) 2015/1988 samt i enlighet med relevanta rådsslutsatser, genom riktad information till allmänheten och utåtriktad unionsverksamhet, som är avsedd att hos allmänheten i Kosovo trygga en bredare förståelse och ett bredare stöd för unionsrelaterade frågor, inbegripet Eulex arbete,

| g) | med alla medel och instrument som står till den särskilda representantens förfogande och med stöd av EU:s kontor i Kosovo övervaka, bistå och underlätta framsteg med politiska, ekonomiska och europeiska prioriteringar i överensstämmelse med respektive institutions befogenheter och ansvar och stödja genomförandet av stabiliserings- och associeringsavtalet, inbegripet genom den europeiska reformagendan, |
| --- | --- |

g)

med alla medel och instrument som står till den särskilda representantens förfogande och med stöd av EU:s kontor i Kosovo övervaka, bistå och underlätta framsteg med politiska, ekonomiska och europeiska prioriteringar i överensstämmelse med respektive institutions befogenheter och ansvar och stödja genomförandet av stabiliserings- och associeringsavtalet, inbegripet genom den europeiska reformagendan,

| h) | bidra till att utveckla och stärka respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i Kosovo, inbegripet vad gäller kvinnor och barn och skydd av minoriteter, i enlighet med unionens politik för mänskliga rättigheter och unionens riktlinjer för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

h)

bidra till att utveckla och stärka respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i Kosovo, inbegripet vad gäller kvinnor och barn och skydd av minoriteter, i enlighet med unionens politik för mänskliga rättigheter och unionens riktlinjer för mänskliga rättigheter,

| i) | bistå i genomförandet av den unionsunderstödda dialogen mellan Belgrad och Pristina, |
| --- | --- |

i)

bistå i genomförandet av den unionsunderstödda dialogen mellan Belgrad och Pristina,

| j) | stödja de specialiserade avdelningarnas och den specialiserade åklagarmyndighetens uppdrag efter behov, däribland genom information och utåtriktad verksamhet. |
| --- | --- |

j)

stödja de specialiserade avdelningarnas och den specialiserade åklagarmyndighetens uppdrag efter behov, däribland genom information och utåtriktad verksamhet.

Artikel 4

Uppdragets genomförande

1.   Den särskilda representanten ska under ledning av den höga representanten ansvara för uppdragets genomförande.

2.   Kusp ska upprätthålla en privilegierad förbindelse med den särskilda representanten och vara dennes främsta kontaktpunkt med rådet. Kusp ska, utan att det påverkar den höga representantens befogenheter, ge den särskilda representanten strategisk och politisk vägledning inom ramen för uppdraget.

3.   Den särskilda representanten ska nära samordna sitt arbete med Europeiska utrikestjänsten och dess berörda avdelningar.

Artikel 5

Finansiering

1.   Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna i samband med den särskilda representantens uppdrag för perioden 1 mars 2017–30 juni 2018 ska uppgå till 3 615 000 EUR.

2.   Utgifterna ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som gäller för unionens allmänna budget. Deltagande i upphandlingsförfaranden som anordnas av den särskilda representanten ska vara öppet för fysiska och juridiska personer utan begränsningar. Ingen ursprungsregel ska heller gälla för de varor som inköps av den särskilda representanten.

3.   Förvaltningen av utgifterna ska regleras genom avtal mellan den särskilda representanten och kommissionen. Den särskilda representanten ska ansvara för alla utgifter inför kommissionen.

Artikel 6

Stabens inrättande och sammansättning

1.   Särskilt avsatt personal ska få till uppgift att bistå den särskilda representanten med att genomföra den särskilda representantens uppdrag och bidra till att unionens åtgärder i Kosovo som helhet blir samstämmiga, synliga och effektiva. Inom ramen för den särskilda representantens uppdrag och de ekonomiska medel som ställts till förfogande, ska den särskilda representanten ansvara för inrättandet av en stab. Staben ska inbegripa experter på särskilda politiska frågor i enlighet med vad som krävs för uppdraget. Den särskilda representanten ska snarast informera rådet och kommissionen om stabens sammansättning.

2.   Medlemsstaterna, unionsinstitutionerna och utrikestjänsten får föreslå att personal ska utstationeras för att arbeta tillsammans med den särskilda representanten. Lönen till sådan utstationerad personal ska betalas av den utsändande medlemsstaten, av den utsändande unionsinstitutionen respektive av utrikestjänsten. Experter som medlemsstaterna utstationerar vid unionsinstitutioner eller utrikestjänsten får också placeras hos den särskilda representanten. Internationell kontraktsanställd personal ska vara medborgare i en medlemsstat.

3.   All utstationerad personal ska lyda administrativt under den utsändande medlemsstaten, den utsändande unionsinstitutionen respektive utrikestjänsten och ska utföra sina uppgifter och agera på ett sätt som gagnar den särskilda representantens uppdrag.

Artikel 7

Privilegier och immunitet för den särskilda representanten och den särskilda representantens personal

Immunitet, privilegier och övriga garantier som är nödvändiga för att den särskilda representanten och medlemmarna av den särskilda representantens personal utan hinder ska kunna fullfölja uppdraget ska fastställas i överenskommelse med värdparterna på lämpligt sätt. Medlemsstaterna och utrikestjänsten ska lämna allt stöd som behövs för detta.

Artikel 8

Säkerheten för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter

1.   Den särskilda representanten och medlemmarna av den särskilda representantens stab ska respektera de principer och miniminormer för säkerhet som fastställs i rådets beslut 2013/488/EU (4).

2.   Den höga representanten ska i enlighet med säkerhetsbestämmelserna för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter bemyndigas att till Nato/KFOR (Kosovo Force) lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och EU-handlingar som har tagits fram för åtgärden upp till nivån ”CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL”.

3.   Den höga representanten ska i enlighet med säkerhetsbestämmelserna för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter bemyndigas att till Förenta nationerna (FN) och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), allt efter den särskilda representantens operativa behov, lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och EU-handlingar som har tagits fram för åtgärden upp till nivån ”RESTREINT UE/EU RESTRICTED”. Lokala arrangemang ska utformas i detta syfte.

4.   Den höga representanten ska bemyndigas att till tredje parter som är associerade till detta beslut lämna ut icke-säkerhetsskyddsklassificerade EU-handlingar som rör rådets överläggningar om åtgärden och som omfattas av sekretess enligt artikel 6.1 i rådets arbetsordning.

Artikel 9

Tillgång till information och logistiskt stöd

1.   Medlemsstaterna, kommissionen och rådets generalsekretariat ska se till att den särskilda representanten får tillgång till all relevant information.

2.   Unionens delegation och/eller medlemsstaterna ska vid behov tillhandahålla logistiskt stöd i regionen.

Artikel 10

Säkerhet

I enlighet med unionens säkerhetsstrategi för personal som utstationeras utanför unionen i en operativ kapacitet enligt avdelning V i fördraget, ska den särskilda representanten, i enlighet med den särskilda representantens uppdrag och utifrån säkerhetssituationen i ansvarsområdet, vidta alla åtgärder som rimligen kan genomföras för säkerheten för all personal som lyder direkt under den särskilda representanten, särskilt genom att

| a) | upprätta en specifik säkerhetsplan på grundval av vägledning från utrikestjänsten, inbegripet specifika fysiska, organisatoriska och förfarandemässiga säkerhetsåtgärder, med anvisningar för säker personalförflyttning till och inom ansvarsområdet samt för hantering av säkerhetstillbud och inbegripet en beredskaps- och evakueringsplan för uppdraget, |
| --- | --- |

a)

upprätta en specifik säkerhetsplan på grundval av vägledning från utrikestjänsten, inbegripet specifika fysiska, organisatoriska och förfarandemässiga säkerhetsåtgärder, med anvisningar för säker personalförflyttning till och inom ansvarsområdet samt för hantering av säkerhetstillbud och inbegripet en beredskaps- och evakueringsplan för uppdraget,

| b) | se till att all personal som utstationeras utanför unionen är högriskförsäkrad i enlighet med vad som krävs för förhållandena i ansvarsområdet, |
| --- | --- |

b)

se till att all personal som utstationeras utanför unionen är högriskförsäkrad i enlighet med vad som krävs för förhållandena i ansvarsområdet,

| c) | se till att alla medlemmar av den särskilda representantens stab som ska utstationeras utanför unionen, inbegripet lokalt kontraktsanställd personal, genomgår lämplig säkerhetsutbildning före eller vid ankomsten till ansvarsområdet, grundad på den riskklassificering som utrikestjänsten tilldelat det området, |
| --- | --- |

c)

se till att alla medlemmar av den särskilda representantens stab som ska utstationeras utanför unionen, inbegripet lokalt kontraktsanställd personal, genomgår lämplig säkerhetsutbildning före eller vid ankomsten till ansvarsområdet, grundad på den riskklassificering som utrikestjänsten tilldelat det området,

| d) | se till att alla överenskomna rekommendationer som görs i samband med regelbundna säkerhetsbedömningar genomförs, samt skriftligen rapportera till rådet, den höga representanten och kommissionen om genomförandet av dessa och om andra säkerhetsfrågor inom ramen för lägesrapporten och rapporten om uppdragets genomförande. |
| --- | --- |

d)

se till att alla överenskomna rekommendationer som görs i samband med regelbundna säkerhetsbedömningar genomförs, samt skriftligen rapportera till rådet, den höga representanten och kommissionen om genomförandet av dessa och om andra säkerhetsfrågor inom ramen för lägesrapporten och rapporten om uppdragets genomförande.

Artikel 11

Rapportering

Den särskilda representanten ska regelbundet lämna muntliga och skriftliga rapporter till den höga representanten. Den särskilda representanten ska rapportera regelbundet till Kusp. Den särskilda representanten ska även vid behov rapportera till rådets arbetsgrupper. Regelbundna rapporter ska spridas via Coreu-nätet. Den särskilda representanten kan avge rapporter till rådet (utrikes frågor). I enlighet med artikel 36 i fördraget, får den särskilda representanten medverka när Europaparlamentet informeras.

Artikel 12

Samordning

1.   Den särskilda representanten ska bidra till enhetlighet, konsekvens och effektivitet i unionens åtgärder samt till att säkerställa att alla unionsinstrument och medlemsstaternas åtgärder fungerar samstämmigt, i syfte att unionens politiska mål ska uppnås. Den särskilda representantens verksamhet ska samordnas med kommissionens verksamhet samt i förekommande fall med den verksamhet som bedrivs av andra särskilda representanter som är verksamma i regionen. Den särskilda representanten ska regelbundet lämna information till medlemsstaternas beskickningar och unionens delegationer.

2.   På fältet ska nära kontakter upprätthållas med de berörda cheferna för medlemsstaternas beskickningar samt med cheferna för unionens delegationer i regionen. De ska på bästa sätt bistå den särskilda representanten vid genomförandet av uppdraget. Den särskilda representanten ska ge chefen för Eulex Kosovo lokal politisk vägledning, även vad avser de politiska aspekterna av frågor som rör verkställandebefogenheter. Den särskilda representanten och den civila insatschefen ska vid behov samråda.

3.   Den särskilda representanten ska även stå i förbindelse med berörda lokala organ och andra internationella och regionala aktörer på fältet.

4.   Den särskilda representanten ska tillsammans med andra unionsaktörer på fältet se till att information sprids och utbyts mellan unionsaktörer i insatsområdet, i syfte att uppnå en hög grad av gemensam medvetenhet om och bedömning av situationen.

Artikel 13

Bistånd i samband med anspråk

Den särskilda representanten och den särskilda representantens personal ska bistå med att tillhandahålla uppgifter för att bemöta alla anspråk och förpliktelser som härrör från uppdragen för tidigare särskilda representanter i Kosovo, och ska för detta ändamål tillhandahålla administrativt bistånd och tillgång till relevanta handlingar.

Artikel 14

Översyn

Genomförandet av detta beslut och dess samstämmighet med andra insatser från unionen i regionen ska regelbundet ses över. Den särskilda representanten ska förelägga rådet, den höga representanten och kommissionen en lägesrapport senast den 30 september 2017 och en övergripande rapport om uppdragets genomförande senast den 31 mars 2018.

Artikel 15

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 27 februari 2017.

På rådets vägnar

K. MIZZI

Ordförande

---

(*1)  Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244/1999 och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring.

*1

(1)  
  EUT L 212, 5.8.2016, s. 109.

1

(2)  
  EUT L 71, 16.3.2016, s. 3.

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2015/1988 av den 22 oktober 2015 om undertecknande på unionens vägnar av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Kosovo, å andra sidan (EUT L 290, 6.11.2015, s. 4).

3

(4)  Rådets beslut 2013/488/EU av den 23 september 2013 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 274, 15.10.2013, s. 1).

4

---

| 28.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/80 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/80

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2017/349

av den 27 februari 2017

om ändring av beslut 2012/389/Gusp om Europeiska unionens uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Somalia (Eucap Somalia)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28, 42.4 och 43.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 16 juli 2012 antog rådet beslut 2012/389/Gusp (1) om Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor). |
| --- | --- |

(1)

Den 16 juli 2012 antog rådet beslut 2012/389/Gusp (1) om Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor).

| (2) | Den 12 december 2016 antog rådet rådets beslut (Gusp) 2016/2240 (2) om ändring av beslut 2012/389/Gusp. Uppdragets namn ändrades till Eucap Somalia och dess mandat förlängdes till och med den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(2)

Den 12 december 2016 antog rådet rådets beslut (Gusp) 2016/2240 (2) om ändring av beslut 2012/389/Gusp. Uppdragets namn ändrades till Eucap Somalia och dess mandat förlängdes till och med den 31 december 2018.

| (3) | Beslut 2012/389/Gusp bör ändras så att ett finansiellt referensbelopp anges för perioden 1 mars 2017–28 februari 2018. |
| --- | --- |

(3)

Beslut 2012/389/Gusp bör ändras så att ett finansiellt referensbelopp anges för perioden 1 mars 2017–28 februari 2018.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 13.1 i beslut 2012/389/Gusp ska följande stycke läggas till:

”Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för Eucap Somalia under perioden 1 mars 2017–28 februari 2018 ska vara 22 950 000 EUR.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 27 februari 2017.

På rådets vägnar

K. MIZZI

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 187, 17.7.2012, s. 40.

1

(2)  
  EUT L 337, 13.12.2016, s. 18.

2

---

| 28.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/81 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/81

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2017/350

av den 27 februari 2017

om ändring av beslut 2012/642/Gusp om restriktiva åtgärder mot Vitryssland

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 15 oktober 2012 antog rådet beslut 2012/642/Gusp (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 15 oktober 2012 antog rådet beslut 2012/642/Gusp (1).

| (2) | På grundval av en översyn av beslut 2012/642/Gusp bör de restriktiva åtgärderna mot Vitryssland förlängas till och med den 28 februari 2018. |
| --- | --- |

(2)

På grundval av en översyn av beslut 2012/642/Gusp bör de restriktiva åtgärderna mot Vitryssland förlängas till och med den 28 februari 2018.

| (3) | Rådet enades dessutom om att export av skidskytteutrustning till Vitryssland kan godkännas av medlemsstaterna i enlighet med de tillämpliga licensbestämmelserna. |
| --- | --- |

(3)

Rådet enades dessutom om att export av skidskytteutrustning till Vitryssland kan godkännas av medlemsstaterna i enlighet med de tillämpliga licensbestämmelserna.

| (4) | Beslut 2012/642/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2012/642/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | För att de åtgärder som föreskrivs i detta beslut ska vara verkningsfulla bör detta beslut träda i kraft omedelbart. |
| --- | --- |

(5)

För att de åtgärder som föreskrivs i detta beslut ska vara verkningsfulla bör detta beslut träda i kraft omedelbart.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2012/642/Gusp ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 2 ska följande punkt läggas till:

  ”3.   Artikel 1 ska inte tillämpas på skidskytteutrustning som överensstämmer med de specifikationer som definieras i Internationella skidskytteförbundets evenemangs- och tävlingsregler.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 2 ska följande punkt läggas till:

”3.   Artikel 1 ska inte tillämpas på skidskytteutrustning som överensstämmer med de specifikationer som definieras i Internationella skidskytteförbundets evenemangs- och tävlingsregler.”

| 2. | Artikel 8 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 8

  1.   Detta beslut ska gälla till och med den 28 februari 2018.


  2.   Detta beslut ska ses över fortlöpande och ska förlängas, eller vid behov ändras, om rådet bedömer att beslutets mål inte har uppfyllts.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 8 ska ersättas med följande:

”Artikel 8

1.   Detta beslut ska gälla till och med den 28 februari 2018.

2.   Detta beslut ska ses över fortlöpande och ska förlängas, eller vid behov ändras, om rådet bedömer att beslutets mål inte har uppfyllts.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 27 februari 2017.

På rådets vägnar

K. MIZZI

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2012/642/Gusp av den 15 oktober 2012 om restriktiva åtgärder mot Vitryssland (EUT L 285, 17.10.2012, s. 1).

1

---

| 28.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/82 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/82

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/351

av den 24 februari 2017

om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater

[delgivet med nr C(2017) 1261]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (3), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater. I delarna I, II, III och IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i dessa medlemsstater uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen. Förteckningen omfattar bland annat vissa områden i Lettland och Litauen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater. I delarna I, II, III och IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i dessa medlemsstater uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen. Förteckningen omfattar bland annat vissa områden i Lettland och Litauen.

| (2) | I februari 2017 påvisades två utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i Salaspils novads i Lettland och Biržai rajono savivaldybė i Litauen i områden som för närvarande förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Dessa utbrott utgör en ökning av risknivån som måste tas i beaktande. Följaktligen bör de relevanta områden i Lettland och Litauen som för närvarande förtecknas i delarna I och II i stället förtecknas i del III i den bilagan. |
| --- | --- |

(2)

I februari 2017 påvisades två utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i Salaspils novads i Lettland och Biržai rajono savivaldybė i Litauen i områden som för närvarande förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Dessa utbrott utgör en ökning av risknivån som måste tas i beaktande. Följaktligen bör de relevanta områden i Lettland och Litauen som för närvarande förtecknas i delarna I och II i stället förtecknas i del III i den bilagan.

| (3) | I januari 2017 påvisades endast ett fåtal fall av afrikansk svinpest hos vildsvin i Talsu och Tukuma novads i Lettland i två områden som för närvarande förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU i närheten av de områden som förtecknas i del I i den bilagan. Dessa fall utgör en ökning av risknivån som måste tas i beaktande. De relevanta områdena i Lettland bör därför nu förtecknas i del II i stället för i del I till den bilagan och nya områden bör tas med i del I i bilagan till det beslutet. |
| --- | --- |

(3)

I januari 2017 påvisades endast ett fåtal fall av afrikansk svinpest hos vildsvin i Talsu och Tukuma novads i Lettland i två områden som för närvarande förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU i närheten av de områden som förtecknas i del I i den bilagan. Dessa fall utgör en ökning av risknivån som måste tas i beaktande. De relevanta områdena i Lettland bör därför nu förtecknas i del II i stället för i del I till den bilagan och nya områden bör tas med i del I i bilagan till det beslutet.

| (4) | Utvecklingen av den aktuella epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest hos drabbade populationer av tamsvin och viltlevande svin i unionen bör beaktas vid bedömningen av den djurhälsorisk som situationen avseende denna sjukdom utgör i Lettland och Litauen. För att fokusera bekämpningsåtgärderna i genomförandebeslut 2014/709/EU och förhindra att afrikansk svinpest sprids ytterligare och samtidigt förhindra onödiga störningar i handeln inom unionen och undvika att tredjeländer inför omotiverade handelshinder, bör unionsförteckningen över de områden som omfattas av de djurhälsoåtgärder för sjukdomsbekämpning som fastställs i bilagan till det genomförandebeslutet ändras med beaktande av förändringarna i den aktuella epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom i Lettland och Litauen. |
| --- | --- |

(4)

Utvecklingen av den aktuella epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest hos drabbade populationer av tamsvin och viltlevande svin i unionen bör beaktas vid bedömningen av den djurhälsorisk som situationen avseende denna sjukdom utgör i Lettland och Litauen. För att fokusera bekämpningsåtgärderna i genomförandebeslut 2014/709/EU och förhindra att afrikansk svinpest sprids ytterligare och samtidigt förhindra onödiga störningar i handeln inom unionen och undvika att tredjeländer inför omotiverade handelshinder, bör unionsförteckningen över de områden som omfattas av de djurhälsoåtgärder för sjukdomsbekämpning som fastställs i bilagan till det genomförandebeslutet ändras med beaktande av förändringarna i den aktuella epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom i Lettland och Litauen.

| (5) | Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 24 februari 2017.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU av den 9 oktober 2014 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater och om upphävande av genomförandebeslut 2014/178/EU (EUT L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

---

BILAGA

”BILAGA

DEL I

1.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Hiiumaa maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiumaa maakond.

2.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | I Bauskas novads: Īslīces, Gailīšu, Brunavas och Ceraukstes pagasts. |
| --- | --- |

—

I Bauskas novads: Īslīces, Gailīšu, Brunavas och Ceraukstes pagasts.

| — | I Dobeles novads: Bikstu, Zebrenes, Annenieku, Naudītes, Penkules, Auru och Krimūnu, Dobeles och Berzes pagasts, den del av Jaunbērzes pagasts som ligger väster om väg P98, samt Dobele pilsēta. |
| --- | --- |

—

I Dobeles novads: Bikstu, Zebrenes, Annenieku, Naudītes, Penkules, Auru och Krimūnu, Dobeles och Berzes pagasts, den del av Jaunbērzes pagasts som ligger väster om väg P98, samt Dobele pilsēta.

| — | I Jelgavas novads: Glūdas, Svētes, Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Zaļenieku, Vilces, Lielplatones, Elejas och Sesavas pagasts. |
| --- | --- |

—

I Jelgavas novads: Glūdas, Svētes, Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Zaļenieku, Vilces, Lielplatones, Elejas och Sesavas pagasts.

| — | I Kandavas novads: Vānes och Matkules pagasts. |
| --- | --- |

—

I Kandavas novads: Vānes och Matkules pagasts.

| — | I Kuldīgas novads: Rendas och Kabiles pagasts. |
| --- | --- |

—

I Kuldīgas novads: Rendas och Kabiles pagasts.

| — | I Saldus novads: Jaunlutriņu, Lutriņu och Šķēdes pagasts. |
| --- | --- |

—

I Saldus novads: Jaunlutriņu, Lutriņu och Šķēdes pagasts.

| — | I Talsu novads: Ģibuļu pagasts. |
| --- | --- |

—

I Talsu novads: Ģibuļu pagasts.

| — | I Ventspils novads: Vārves, Užavas, Jūrkalnes, Piltenes, Zīru, Ugāles, Usmas och Zlēku pagasts samt Piltene pilsēta. |
| --- | --- |

—

I Ventspils novads: Vārves, Užavas, Jūrkalnes, Piltenes, Zīru, Ugāles, Usmas och Zlēku pagasts samt Piltene pilsēta.

| — | Brocēnu novads. |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads.

| — | Rundāles novads. |
| --- | --- |

—

Rundāles novads.

| — | Tērvetes novads. |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads.

| — | De delar av Stopiņu novads som ligger väster om vägarna V36, P4 och P5, gatorna Acones och Dauguļupes samt floden Dauguļupīte. |
| --- | --- |

—

De delar av Stopiņu novads som ligger väster om vägarna V36, P4 och P5, gatorna Acones och Dauguļupes samt floden Dauguļupīte.

| — | Bauska pilsēta. |
| --- | --- |

—

Bauska pilsēta.

| — | Talsi pilsēta. |
| --- | --- |

—

Talsi pilsēta.

| — | Jelgava republikas pilsēta. |
| --- | --- |

—

Jelgava republikas pilsēta.

| — | Ventspils republikas pilsēta. |
| --- | --- |

—

Ventspils republikas pilsēta.

3.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | I Jurbarkas rajono savivaldybė: Raudonės, Veliuonos, Seredžiaus och Juodaičių seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Jurbarkas rajono savivaldybė: Raudonės, Veliuonos, Seredžiaus och Juodaičių seniūnija.

| — | I Pakruojis rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo och Pakruojo seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Pakruojis rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo och Pakruojo seniūnija.

| — | I Panevežys rajono savivaldybė: den del av Krekenavos seniūnija som ligger väster om floden Nevėžis. |
| --- | --- |

—

I Panevežys rajono savivaldybė: den del av Krekenavos seniūnija som ligger väster om floden Nevėžis.

| — | I Pasvalys rajono savivaldybė: Joniškelio apylinkių, Joniškelio miesto, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų, Pušaloto, Saločių och Vaškų seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Pasvalys rajono savivaldybė: Joniškelio apylinkių, Joniškelio miesto, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų, Pušaloto, Saločių och Vaškų seniūnija.

| — | I Raseiniai rajono savivaldybė: Ariogalos, Ariogalos miestas, Betygalos, Pagojukų och Šiluvos seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Raseiniai rajono savivaldybė: Ariogalos, Ariogalos miestas, Betygalos, Pagojukų och Šiluvos seniūnija.

| — | I Šakiai rajono savivaldybė: Plokščių, Kriūkų, Lekėčių, Lukšių, Griškabūdžio, Barzdų, Žvirgždaičių, Sintautų, Kudirkos Naumiesčio, Slavikų och Šakių seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Šakiai rajono savivaldybė: Plokščių, Kriūkų, Lekėčių, Lukšių, Griškabūdžio, Barzdų, Žvirgždaičių, Sintautų, Kudirkos Naumiesčio, Slavikų och Šakių seniūnija.

| — | Radviliškis rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Radviliškis rajono savivaldybė.

| — | Vilkaviškis rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškis rajono savivaldybė.

| — | Kalvarija savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Kalvarija savivaldybė.

| — | Kazlų Rūda savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūda savivaldybė.

| — | Marijampolė savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Marijampolė savivaldybė.

4.   Polen

Följande områden i Polen:

| I województwo warmińsko-mazurskie:





  Gminy Kalinowo och Prostki i powiat ełcki. |
| --- |

I województwo warmińsko-mazurskie:

Gminy Kalinowo och Prostki i powiat ełcki.

| Gmina Biała Piska i powiat piski. |
| --- |

Gmina Biała Piska i powiat piski.

| I województwo podlaskie:





  Gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy och Poświętne i powiat białostocki. |
| --- |

I województwo podlaskie:

Gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy och Poświętne i powiat białostocki.

| Gminy Brańsk med staden Brańsk, Boćki, Rudka, Wyszki, den del av gmina Bielsk Podlaski som ligger väster om den linje som skapas av väg nr 19 (som går norrut från staden Bielsk Podlaski) och som förlängs av staden Bielsk Podlaskis östra gräns och väg nr 66 (som går söderut från staden Bielsk Podlaski), staden Bielsk Podlaski samt den del av gmina Orla som ligger väster om väg nr 66 i powiat bielski. |
| --- |

Gminy Brańsk med staden Brańsk, Boćki, Rudka, Wyszki, den del av gmina Bielsk Podlaski som ligger väster om den linje som skapas av väg nr 19 (som går norrut från staden Bielsk Podlaski) och som förlängs av staden Bielsk Podlaskis östra gräns och väg nr 66 (som går söderut från staden Bielsk Podlaski), staden Bielsk Podlaski samt den del av gmina Orla som ligger väster om väg nr 66 i powiat bielski.

| Gminy Drohiczyn, Dziadkowice, Grodzisk och Perlejewo i powiat siemiatycki. |
| --- |

Gminy Drohiczyn, Dziadkowice, Grodzisk och Perlejewo i powiat siemiatycki.

| Gminy Grabowo och Stawiski i powiat kolneński. |
| --- |

Gminy Grabowo och Stawiski i powiat kolneński.

| Gminy Kołaki Kościelne, Szumowo och Zambrów med staden Zambrów i powiat zambrowski. |
| --- |

Gminy Kołaki Kościelne, Szumowo och Zambrów med staden Zambrów i powiat zambrowski.

| Gminy Rutka-Tartak, Szypliszki, Suwałki och Raczki i powiat suwalski. |
| --- |

Gminy Rutka-Tartak, Szypliszki, Suwałki och Raczki i powiat suwalski.

| Gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie med staden Wysokie Mazowieckie samt Czyżew i powiat wysokomazowiecki. |
| --- |

Gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie med staden Wysokie Mazowieckie samt Czyżew i powiat wysokomazowiecki.

| Powiat augustowski. |
| --- |

Powiat augustowski.

| Powiat łomżyński. |
| --- |

Powiat łomżyński.

| Powiat M. Białystok. |
| --- |

Powiat M. Białystok.

| Powiat M. Łomża. |
| --- |

Powiat M. Łomża.

| Powiat M. Suwałki. |
| --- |

Powiat M. Suwałki.

| Powiat sejneński. |
| --- |

Powiat sejneński.

| I województwo mazowieckie:





  Gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Sterdyń och Repki i powiat sokołowski. |
| --- |

I województwo mazowieckie:

Gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Sterdyń och Repki i powiat sokołowski.

| Gminy Korczew, Przesmyki, Paprotnia, Suchożebry, Mordy, Siedlce och Zbuczyn i powiat siedlecki. |
| --- |

Gminy Korczew, Przesmyki, Paprotnia, Suchożebry, Mordy, Siedlce och Zbuczyn i powiat siedlecki.

| Powiat M. Siedlce. |
| --- |

Powiat M. Siedlce.

| Gminy Rzekuń, Troszyn, Czerwin och Goworowo i powiat ostrołęcki. |
| --- |

Gminy Rzekuń, Troszyn, Czerwin och Goworowo i powiat ostrołęcki.

| Gminy Olszanka, Łosice och Platerów i powiat łosicki. |
| --- |

Gminy Olszanka, Łosice och Platerów i powiat łosicki.

| Powiat ostrowski. |
| --- |

Powiat ostrowski.

| I województwo lubelskie:





  Gmina Hanna i powiat włodawski. |
| --- |

I województwo lubelskie:

Gmina Hanna i powiat włodawski.

| Gminy Kąkolewnica Wschodnia och Komarówka Podlaska i powiat radzyński. |
| --- |

Gminy Kąkolewnica Wschodnia och Komarówka Podlaska i powiat radzyński.

| Gminy Międzyrzec Podlaski med staden Międzyrzec Podlaski, Drelów, Rossosz, Sławatycze, Wisznica, Sosnówka, Łomazy och Tuczna i powiat bialski. |
| --- |

Gminy Międzyrzec Podlaski med staden Międzyrzec Podlaski, Drelów, Rossosz, Sławatycze, Wisznica, Sosnówka, Łomazy och Tuczna i powiat bialski.

DEL II

1.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Elva linn. |
| --- | --- |

—

Elva linn.

| — | Võhma linn. |
| --- | --- |

—

Võhma linn.

| — | Kuressaare linn. |
| --- | --- |

—

Kuressaare linn.

| — | Rakvere linn. |
| --- | --- |

—

Rakvere linn.

| — | Tartu linn. |
| --- | --- |

—

Tartu linn.

| — | Viljandi linn. |
| --- | --- |

—

Viljandi linn.

| — | Harjumaa maakond (utom den del av Kuusalu vald som ligger söder om väg 1 (E20), Aegviidu vald och Anija vald). |
| --- | --- |

—

Harjumaa maakond (utom den del av Kuusalu vald som ligger söder om väg 1 (E20), Aegviidu vald och Anija vald).

| — | Ida-Virumaa maakond. |
| --- | --- |

—

Ida-Virumaa maakond.

| — | Läänemaa maakond. |
| --- | --- |

—

Läänemaa maakond.

| — | Pärnumaa maakond. |
| --- | --- |

—

Pärnumaa maakond.

| — | Põlvamaa maakond. |
| --- | --- |

—

Põlvamaa maakond.

| — | Võrumaa maakond. |
| --- | --- |

—

Võrumaa maakond.

| — | Valgamaa maakond. |
| --- | --- |

—

Valgamaa maakond.

| — | Raplamaa maakond. |
| --- | --- |

—

Raplamaa maakond.

| — | Suure-Jaani vald. |
| --- | --- |

—

Suure-Jaani vald.

| — | Den del av Tamsalu vald som ligger nordost om järnvägen Tallinn–Tartu. |
| --- | --- |

—

Den del av Tamsalu vald som ligger nordost om järnvägen Tallinn–Tartu.

| — | Tartu vald. |
| --- | --- |

—

Tartu vald.

| — | Abja vald. |
| --- | --- |

—

Abja vald.

| — | Alatskivi vald. |
| --- | --- |

—

Alatskivi vald.

| — | Haaslava vald. |
| --- | --- |

—

Haaslava vald.

| — | Haljala vald. |
| --- | --- |

—

Haljala vald.

| — | Tarvastu vald. |
| --- | --- |

—

Tarvastu vald.

| — | Nõo vald. |
| --- | --- |

—

Nõo vald.

| — | Ülenurme vald. |
| --- | --- |

—

Ülenurme vald.

| — | Tähtvere vald. |
| --- | --- |

—

Tähtvere vald.

| — | Rõngu vald. |
| --- | --- |

—

Rõngu vald.

| — | Rannu vald. |
| --- | --- |

—

Rannu vald.

| — | Konguta vald. |
| --- | --- |

—

Konguta vald.

| — | Puhja vald. |
| --- | --- |

—

Puhja vald.

| — | Halliste vald. |
| --- | --- |

—

Halliste vald.

| — | Kambja vald. |
| --- | --- |

—

Kambja vald.

| — | Karksi vald. |
| --- | --- |

—

Karksi vald.

| — | Kihelkonna vald. |
| --- | --- |

—

Kihelkonna vald.

| — | Kõpu vald. |
| --- | --- |

—

Kõpu vald.

| — | Lääne-Saare vald. |
| --- | --- |

—

Lääne-Saare vald.

| — | Laekvere vald. |
| --- | --- |

—

Laekvere vald.

| — | Leisi vald. |
| --- | --- |

—

Leisi vald.

| — | Luunja vald. |
| --- | --- |

—

Luunja vald.

| — | Mäksa vald. |
| --- | --- |

—

Mäksa vald.

| — | Meeksi vald. |
| --- | --- |

—

Meeksi vald.

| — | Muhu vald. |
| --- | --- |

—

Muhu vald.

| — | Mustjala vald. |
| --- | --- |

—

Mustjala vald.

| — | Orissaare vald. |
| --- | --- |

—

Orissaare vald.

| — | Peipsiääre vald. |
| --- | --- |

—

Peipsiääre vald.

| — | Piirissaare vald. |
| --- | --- |

—

Piirissaare vald.

| — | Pöide vald. |
| --- | --- |

—

Pöide vald.

| — | Rägavere vald. |
| --- | --- |

—

Rägavere vald.

| — | Rakvere vald. |
| --- | --- |

—

Rakvere vald.

| — | Ruhnu vald. |
| --- | --- |

—

Ruhnu vald.

| — | Salme vald. |
| --- | --- |

—

Salme vald.

| — | Sõmeru vald. |
| --- | --- |

—

Sõmeru vald.

| — | Torgu vald. |
| --- | --- |

—

Torgu vald.

| — | Vara vald. |
| --- | --- |

—

Vara vald.

| — | Vihula vald. |
| --- | --- |

—

Vihula vald.

| — | Viljandi vald. |
| --- | --- |

—

Viljandi vald.

| — | Vinni vald. |
| --- | --- |

—

Vinni vald.

| — | Viru-Nigula vald. |
| --- | --- |

—

Viru-Nigula vald.

| — | Võnnu vald. |
| --- | --- |

—

Võnnu vald.

2.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | I Apes novads: Trapenes, Gaujienas och Apes pagasts samt Ape pilsēta. |
| --- | --- |

—

I Apes novads: Trapenes, Gaujienas och Apes pagasts samt Ape pilsēta.

| — | I Balvu novads: Vīksnas, Bērzkalnes, Vectilžas, Lazdulejas, Briežuciema, Tilžas, Bērzpils och Krišjāņu pagasts. |
| --- | --- |

—

I Balvu novads: Vīksnas, Bērzkalnes, Vectilžas, Lazdulejas, Briežuciema, Tilžas, Bērzpils och Krišjāņu pagasts.

| — | I Bauskas novads: Mežotnes, Codes, Dāviņu och Vecsaules pagasts. |
| --- | --- |

—

I Bauskas novads: Mežotnes, Codes, Dāviņu och Vecsaules pagasts.

| — | I Daugavpils novads: Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas och Skrudalienas pagasts. |
| --- | --- |

—

I Daugavpils novads: Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas och Skrudalienas pagasts.

| — | I Dobeles novads: den del av Jaunbērzes pagasts som ligger öster om väg P98. |
| --- | --- |

—

I Dobeles novads: den del av Jaunbērzes pagasts som ligger öster om väg P98.

| — | I Gulbenes novads: Līgo pagasts. |
| --- | --- |

—

I Gulbenes novads: Līgo pagasts.

| — | I Ikšķiles novads: den del av Tīnūžu pagasts som ligger sydöst om väg P10, Ikšķile pilsēta.I Jelgavas novads: Kalnciema, Līvbērzes och Valgundes pagasts. |
| --- | --- |

—

I Ikšķiles novads: den del av Tīnūžu pagasts som ligger sydöst om väg P10, Ikšķile pilsēta.I Jelgavas novads: Kalnciema, Līvbērzes och Valgundes pagasts.

| — | I Kandavas novads: Cēres, Kandavas, Zemītes och Zantes pagasts samt Kandava pilsēta. |
| --- | --- |

—

I Kandavas novads: Cēres, Kandavas, Zemītes och Zantes pagasts samt Kandava pilsēta.

| — | I Krimuldas novads: den del av Krimuldas pagasts som ligger nordost om vägarna V89 och V81 samt den del av Lēdurgas pagasts som ligger nordost om vägarna V81 och V128. |
| --- | --- |

—

I Krimuldas novads: den del av Krimuldas pagasts som ligger nordost om vägarna V89 och V81 samt den del av Lēdurgas pagasts som ligger nordost om vägarna V81 och V128.

| — | Limbažu novads: Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles och Viļķenes pagasts samt Limbaži pilsēta. |
| --- | --- |

—

Limbažu novads: Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles och Viļķenes pagasts samt Limbaži pilsēta.

| — | I Preiļu novads: Saunas pagasts. |
| --- | --- |

—

I Preiļu novads: Saunas pagasts.

| — | I Raunas novads: Raunas pagasts. |
| --- | --- |

—

I Raunas novads: Raunas pagasts.

| — | I Riebiņu novads: Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu och Silajāņu pagasts. |
| --- | --- |

—

I Riebiņu novads: Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu och Silajāņu pagasts.

| — | I Rugāju novads: Lazdukalna pagasts. |
| --- | --- |

—

I Rugāju novads: Lazdukalna pagasts.

| — | I Siguldas novads: Mores pagasts och den del av Allažu pagasts som ligger söder om väg P3. |
| --- | --- |

—

I Siguldas novads: Mores pagasts och den del av Allažu pagasts som ligger söder om väg P3.

| — | I Smiltenes novads: Brantu, Blomes, Smiltenes, Bilskas och Grundzāles pagasts samt Smiltene pilsēta. |
| --- | --- |

—

I Smiltenes novads: Brantu, Blomes, Smiltenes, Bilskas och Grundzāles pagasts samt Smiltene pilsēta.

| — | I Talsu novads: Ķūļciema, Balgales, Vandzenes, Laucienes, Virbu, Strazdes, Lubes, Īves, Valdgales, Laidzes, Ārlavas, Lībagu och Abavas pagasts samt Sabile, Stende och Valdemārpils pilsēta. |
| --- | --- |

—

I Talsu novads: Ķūļciema, Balgales, Vandzenes, Laucienes, Virbu, Strazdes, Lubes, Īves, Valdgales, Laidzes, Ārlavas, Lībagu och Abavas pagasts samt Sabile, Stende och Valdemārpils pilsēta.

| — | I Ventspils novads: Ances, Tārgales, Popes och Puzes pagasts. |
| --- | --- |

—

I Ventspils novads: Ances, Tārgales, Popes och Puzes pagasts.

| — | Ādažu novads. |
| --- | --- |

—

Ādažu novads.

| — | Aglonas novads. |
| --- | --- |

—

Aglonas novads.

| — | Aizkraukles novads. |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads.

| — | Aknīstes novads. |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads.

| — | Alojas novads. |
| --- | --- |

—

Alojas novads.

| — | Alūksnes novads. |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads.

| — | Amatas novads. |
| --- | --- |

—

Amatas novads.

| — | Babītes novads. |
| --- | --- |

—

Babītes novads.

| — | Baldones novads. |
| --- | --- |

—

Baldones novads.

| — | Baltinavas novads. |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads.

| — | Beverīnas novads. |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads.

| — | Burtnieku novads. |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads.

| — | Carnikavas novads. |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads.

| — | Cēsu novads. |
| --- | --- |

—

Cēsu novads.

| — | Cesvaines novads. |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads.

| — | Ciblas novads. |
| --- | --- |

—

Ciblas novads.

| — | Dagdas novads. |
| --- | --- |

—

Dagdas novads.

| — | Dundagas novads. |
| --- | --- |

—

Dundagas novads.

| — | Engures novads. |
| --- | --- |

—

Engures novads.

| — | Ērgļu novads. |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads.

| — | Iecavas novads. |
| --- | --- |

—

Iecavas novads.

| — | Ilūkstes novads. |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads.

| — | Jaunjelgavas novads. |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads.

| — | Jaunpils novads. |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads.

| — | Jēkabpils novads. |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads.

| — | Kārsavas novads. |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads.

| — | Ķeguma novads. |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads.

| — | Ķekavas novads. |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads.

| — | Kocēnu novads. |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads.

| — | Kokneses novads. |
| --- | --- |

—

Kokneses novads.

| — | Krāslavas novads. |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads.

| — | Krustpils novads. |
| --- | --- |

—

Krustpils novads.

| — | Lielvārdes novads. |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads.

| — | Līgatnes novads. |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads.

| — | Līvānu novads. |
| --- | --- |

—

Līvānu novads.

| — | Lubānas novads. |
| --- | --- |

—

Lubānas novads.

| — | Ludzas novads. |
| --- | --- |

—

Ludzas novads.

| — | Madonas novads. |
| --- | --- |

—

Madonas novads.

| — | Mālpils novads. |
| --- | --- |

—

Mālpils novads.

| — | Mārupes novads. |
| --- | --- |

—

Mārupes novads.

| — | Mazsalacas novads. |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads.

| — | Mērsraga novads. |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads.

| — | Naukšēnu novads. |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads.

| — | Neretas novads. |
| --- | --- |

—

Neretas novads.

| — | Ogres novads. |
| --- | --- |

—

Ogres novads.

| — | Olaines novads. |
| --- | --- |

—

Olaines novads.

| — | Ozolnieki novads. |
| --- | --- |

—

Ozolnieki novads.

| — | Pārgaujas novads. |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads.

| — | Pļaviņu novads. |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads.

| — | Priekuļu novads. |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads.

| — | Rēzeknes novads. |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads.

| — | Rojas novads. |
| --- | --- |

—

Rojas novads.

| — | Rūjienas novads. |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads.

| — | Salacgrīvas novads. |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads.

| — | Salas novads. |
| --- | --- |

—

Salas novads.

| — | Saulkrastu novads. |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads.

| — | Skrīveru novads. |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads.

| — | Strenču novads. |
| --- | --- |

—

Strenču novads.

| — | Tukuma novads. |
| --- | --- |

—

Tukuma novads.

| — | Valkas novads. |
| --- | --- |

—

Valkas novads.

| — | Varakļānu novads. |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads.

| — | Vecpiebalgas novads. |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads.

| — | Vecumnieku novads. |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads.

| — | Viesītes novads. |
| --- | --- |

—

Viesītes novads.

| — | Viļakas novads. |
| --- | --- |

—

Viļakas novads.

| — | Viļānu novads. |
| --- | --- |

—

Viļānu novads.

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

| — | Den del av Garkalnes novads som ligger nordväst om väg A2. Den del av Ropažu novads som ligger öster om väg P10. |
| --- | --- |

—

Den del av Garkalnes novads som ligger nordväst om väg A2. Den del av Ropažu novads som ligger öster om väg P10.

| — | Daugavpils republikas pilsēta. |
| --- | --- |

—

Daugavpils republikas pilsēta.

| — | Jēkabpils republikas pilsēta. |
| --- | --- |

—

Jēkabpils republikas pilsēta.

| — | Jūrmala republikas pilsēta. |
| --- | --- |

—

Jūrmala republikas pilsēta.

| — | Rēzekne republikas pilsēta. |
| --- | --- |

—

Rēzekne republikas pilsēta.

| — | Valmiera republikas pilsēta. |
| --- | --- |

—

Valmiera republikas pilsēta.

3.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | I Alytus rajono savivaldybė: Pivašiūnų, Punios, Daugų, Alovės, Nemunaičio, Raitininkų, Miroslavo, Krokialaukio, Simno och Alytaus seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Alytus rajono savivaldybė: Pivašiūnų, Punios, Daugų, Alovės, Nemunaičio, Raitininkų, Miroslavo, Krokialaukio, Simno och Alytaus seniūnija.

| — | I Anykščiai rajono savivaldybė: Kavarsko och Kurklių seniūnija samt den del av Anykščiai seniūnija som ligger sydväst om väg nr 121 och väg nr 119. |
| --- | --- |

—

I Anykščiai rajono savivaldybė: Kavarsko och Kurklių seniūnija samt den del av Anykščiai seniūnija som ligger sydväst om väg nr 121 och väg nr 119.

| — | I Biržai rajono savivaldybė: Biržų miesto, Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės och Parovėjos seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Biržai rajono savivaldybė: Biržų miesto, Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės och Parovėjos seniūnija.

| — | I Jonava rajono savivaldybė: Šilų och Bukonių seniūnija samt i Žeimių seniūnija: byarna Biliuškiai, Drobiškiai, Normainiai II, Normainėliai, Juškonys, Pauliukai, Mitėniškiai, Zofijauka och Naujokai. |
| --- | --- |

—

I Jonava rajono savivaldybė: Šilų och Bukonių seniūnija samt i Žeimių seniūnija: byarna Biliuškiai, Drobiškiai, Normainiai II, Normainėliai, Juškonys, Pauliukai, Mitėniškiai, Zofijauka och Naujokai.

| — | I Kaunas rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos, Garliavos apylinkių, Kačerginės, Kulautuvos, Linksmakalnio, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos, Vilkijos apylinkių och Zapyškio seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Kaunas rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos, Garliavos apylinkių, Kačerginės, Kulautuvos, Linksmakalnio, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos, Vilkijos apylinkių och Zapyškio seniūnija.

| — | I Kėdainiai rajono savivaldybė: Josvainių och Pernaravos seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Kėdainiai rajono savivaldybė: Josvainių och Pernaravos seniūnija.

| — | I Kupiškis rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus och Šimonių seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Kupiškis rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus och Šimonių seniūnija.

| — | I Panevėžys rajono savivaldybė: Naujamiesčio, Paįstrio, Panevėžio, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių och Velžio seniūnija samt den del av Krekenavos seniūnija som ligger öster om floden Nevėžis. |
| --- | --- |

—

I Panevėžys rajono savivaldybė: Naujamiesčio, Paįstrio, Panevėžio, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių och Velžio seniūnija samt den del av Krekenavos seniūnija som ligger öster om floden Nevėžis.

| — | I Prienai rajono savivaldybė: Veiverių, Šilavoto, Naujosios Ūtos, Balbieriškio, Ašmintos, Išlaužo och Pakuonių seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Prienai rajono savivaldybė: Veiverių, Šilavoto, Naujosios Ūtos, Balbieriškio, Ašmintos, Išlaužo och Pakuonių seniūnija.

| — | I Šalčininkai rajono savivaldybė: Jašiūnų, Turgelių, Akmenynės, Šalčininkų, Gerviškių, Butrimonių, Eišiškių, Poškonių och Dieveniškių seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Šalčininkai rajono savivaldybė: Jašiūnų, Turgelių, Akmenynės, Šalčininkų, Gerviškių, Butrimonių, Eišiškių, Poškonių och Dieveniškių seniūnija.

| — | I Utena rajono savivaldybė: Sudeikių, Utenos, Utenos miesto, Kuktiškių, Daugailių, Tauragnų och Saldutiškio seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Utena rajono savivaldybė: Sudeikių, Utenos, Utenos miesto, Kuktiškių, Daugailių, Tauragnų och Saldutiškio seniūnija.

| — | I Varėna rajono savivaldybė: Kaniavos, Marcinkonių och Merkinės seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Varėna rajono savivaldybė: Kaniavos, Marcinkonių och Merkinės seniūnija.

| — | I Vilnius rajono savivaldybė: de delar av Sudervė och Dūkštai seniūnija som ligger nordost om väg nr 171, Maišiagala, Zujūnų, Avižienių, Riešės, Paberžės, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Sužionių, Buivydžių, Bezdonių, Lavoriškių, Mickūnų, Šatrininkų, Kalvelių, Nemėžių, Rudaminos, Rūkainių, Medininkų, Marijampolio, Pagirių och Juodšilių seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Vilnius rajono savivaldybė: de delar av Sudervė och Dūkštai seniūnija som ligger nordost om väg nr 171, Maišiagala, Zujūnų, Avižienių, Riešės, Paberžės, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Sužionių, Buivydžių, Bezdonių, Lavoriškių, Mickūnų, Šatrininkų, Kalvelių, Nemėžių, Rudaminos, Rūkainių, Medininkų, Marijampolio, Pagirių och Juodšilių seniūnija.

| — | Alytus miesto savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Alytus miesto savivaldybė.

| — | Kaunas miesto savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Kaunas miesto savivaldybė.

| — | Panevėžys miesto savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Panevėžys miesto savivaldybė.

| — | Prienai miesto savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Prienai miesto savivaldybė.

| — | Vilnius miesto savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Vilnius miesto savivaldybė.

| — | Ignalina rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Ignalina rajono savivaldybė.

| — | Lazdijai rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Lazdijai rajono savivaldybė.

| — | Molėtai rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Molėtai rajono savivaldybė.

| — | Rokiškis rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Rokiškis rajono savivaldybė.

| — | Širvintos rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Širvintos rajono savivaldybė.

| — | Švenčionys rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Švenčionys rajono savivaldybė.

| — | Ukmergė rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Ukmergė rajono savivaldybė.

| — | Zarasai rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasai rajono savivaldybė.

| — | Birštonas savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Birštonas savivaldybė.

| — | Druskininkai savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Druskininkai savivaldybė.

| — | Visaginas savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Visaginas savivaldybė.

4.   Polen

Följande områden i Polen:

| I województwo podlaskie:





  Gmina Dubicze Cerkiewne, de delar av gminy Kleszczele och Czeremcha som ligger öster om väg nr 66 i powiat hajnowski. |
| --- |

I województwo podlaskie:

Gmina Dubicze Cerkiewne, de delar av gminy Kleszczele och Czeremcha som ligger öster om väg nr 66 i powiat hajnowski.

| Gmina Rutki i powiat zambrowski. |
| --- |

Gmina Rutki i powiat zambrowski.

| Gmina Kobylin-Borzymy i powiat wysokomazowiecki. |
| --- |

Gmina Kobylin-Borzymy i powiat wysokomazowiecki.

| Gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady och Choroszcz i powiat białostocki. |
| --- |

Gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady och Choroszcz i powiat białostocki.

| Den del av gmina Bielsk Podlaski som ligger öster om den linje som skapas av väg nr 19 (som går norrut från staden Bielsk Podlaski) och som förlängs av staden Bielsk Podlaskis östra gräns och väg nr 66 (som går söderut från staden Bielsk Podlaski) samt den del av gmina Orla som ligger öster om väg nr 66 i powiat bielski. |
| --- |

Den del av gmina Bielsk Podlaski som ligger öster om den linje som skapas av väg nr 19 (som går norrut från staden Bielsk Podlaski) och som förlängs av staden Bielsk Podlaskis östra gräns och väg nr 66 (som går söderut från staden Bielsk Podlaski) samt den del av gmina Orla som ligger öster om väg nr 66 i powiat bielski.

| Powiat sokólski. |
| --- |

Powiat sokólski.

| I województwo lubelskie:





  Gminy Piszczac och Kodeń i powiat bialski. |
| --- |

I województwo lubelskie:

Gminy Piszczac och Kodeń i powiat bialski.

DEL III

1.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Jõgevamaa maakond. |
| --- | --- |

—

Jõgevamaa maakond.

| — | Järvamaa maakond. |
| --- | --- |

—

Järvamaa maakond.

| — | Den del av Kuusalu vald som ligger söder om väg 1 (E20). |
| --- | --- |

—

Den del av Kuusalu vald som ligger söder om väg 1 (E20).

| — | Den del av Tamsalu vald som ligger sydväst om järnvägen Tallinn–Tartu. |
| --- | --- |

—

Den del av Tamsalu vald som ligger sydväst om järnvägen Tallinn–Tartu.

| — | Aegviidu vald. |
| --- | --- |

—

Aegviidu vald.

| — | Anija vald. |
| --- | --- |

—

Anija vald.

| — | Kadrina vald. |
| --- | --- |

—

Kadrina vald.

| — | Kolga-Jaani vald. |
| --- | --- |

—

Kolga-Jaani vald.

| — | Kõo vald. |
| --- | --- |

—

Kõo vald.

| — | Laeva vald. |
| --- | --- |

—

Laeva vald.

| — | Laimjala vald. |
| --- | --- |

—

Laimjala vald.

| — | Pihtla vald. |
| --- | --- |

—

Pihtla vald.

| — | Rakke vald. |
| --- | --- |

—

Rakke vald.

| — | Tapa vald. |
| --- | --- |

—

Tapa vald.

| — | Väike-Maarja vald. |
| --- | --- |

—

Väike-Maarja vald.

| — | Valjala vald. |
| --- | --- |

—

Valjala vald.

2.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | I Apes novads: Virešu pagasts. |
| --- | --- |

—

I Apes novads: Virešu pagasts.

| — | I Balvu novads: Kubuļu och Balvu pagasts samt Balvi pilsēta. |
| --- | --- |

—

I Balvu novads: Kubuļu och Balvu pagasts samt Balvi pilsēta.

| — | I Daugavpils novads: Nīcgales, Kalupes, Dubnas och Višķu pagasts. |
| --- | --- |

—

I Daugavpils novads: Nīcgales, Kalupes, Dubnas och Višķu pagasts.

| — | I Gulbenes novads: Beļavas, Galgauskas, Jaungulbenes, Daukstu, Stradu, Litenes, Stāmerienas, Tirzas, Druvienas, Rankas, Lizuma och Lejasciema pagasts samt Gulbene pilsēta. |
| --- | --- |

—

I Gulbenes novads: Beļavas, Galgauskas, Jaungulbenes, Daukstu, Stradu, Litenes, Stāmerienas, Tirzas, Druvienas, Rankas, Lizuma och Lejasciema pagasts samt Gulbene pilsēta.

| — | I Ikšķiles novads: den del av Tīnūžu pagasts som ligger nordväst om väg P10.I Krimuldas novads: den del av Krimuldas pagasts som ligger sydväst om vägarna V89 och V81 samt den del av Lēdurgas pagasts som ligger sydväst om vägarna V81 och V128. |
| --- | --- |

—

I Ikšķiles novads: den del av Tīnūžu pagasts som ligger nordväst om väg P10.I Krimuldas novads: den del av Krimuldas pagasts som ligger sydväst om vägarna V89 och V81 samt den del av Lēdurgas pagasts som ligger sydväst om vägarna V81 och V128.

| — | I Limbažu novads: Vidrižu pagasts. |
| --- | --- |

—

I Limbažu novads: Vidrižu pagasts.

| — | I Preiļu novads: Preiļu, Aizkalnes och Pelēču pagasts samt Preiļi pilsēta. |
| --- | --- |

—

I Preiļu novads: Preiļu, Aizkalnes och Pelēču pagasts samt Preiļi pilsēta.

| — | I Raunas novads: Drustu pagasts. |
| --- | --- |

—

I Raunas novads: Drustu pagasts.

| — | I Riebiņu novads: Riebiņu och Rušonas pagasts. |
| --- | --- |

—

I Riebiņu novads: Riebiņu och Rušonas pagasts.

| — | I Rugāju novads: Rugāju pagasts. |
| --- | --- |

—

I Rugāju novads: Rugāju pagasts.

| — | I Siguldas novads: Siguldas pagasts, den del av Allažu pagasts som ligger norr om väg P3 och Sigulda pilsēta. |
| --- | --- |

—

I Siguldas novads: Siguldas pagasts, den del av Allažu pagasts som ligger norr om väg P3 och Sigulda pilsēta.

| — | I Smiltenes novads: Launkalnes, Variņu och Palsmanes pagasts. |
| --- | --- |

—

I Smiltenes novads: Launkalnes, Variņu och Palsmanes pagasts.

| — | Inčukalna novads. |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads.

| — | Jaunpiebalgas novads. |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads.

| — | Salaspils novads. Sējas novads. |
| --- | --- |

—

Salaspils novads. Sējas novads.

| — | Vārkavas novads. |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads.

| — | Den del av Garkalnes novads som ligger sydöst om väg A2, den del av Ropažu novads som ligger väster om väg P10, den del av Stopiņu novads som ligger öster om vägarna V36, P4 och P5, gatorna Acones och Dauguļupes samt floden Dauguļupīte. |
| --- | --- |

—

Den del av Garkalnes novads som ligger sydöst om väg A2, den del av Ropažu novads som ligger väster om väg P10, den del av Stopiņu novads som ligger öster om vägarna V36, P4 och P5, gatorna Acones och Dauguļupes samt floden Dauguļupīte.

3.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | I Anykščiai rajono savivaldybė: Debeikių, Skiemonių, Viešintų, Andrioniškio, Svėdasų, Troškūnų och Traupio seniūnija samt den del av Anykščiai seniūnija som ligger nordost om väg nr 121 och väg nr 119. |
| --- | --- |

—

I Anykščiai rajono savivaldybė: Debeikių, Skiemonių, Viešintų, Andrioniškio, Svėdasų, Troškūnų och Traupio seniūnija samt den del av Anykščiai seniūnija som ligger nordost om väg nr 121 och väg nr 119.

| — | I Alytus rajono savivaldybė: Butrimonių seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Alytus rajono savivaldybė: Butrimonių seniūnija.

| — | I Biržai rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio och Širvenos seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Biržai rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio och Širvenos seniūnija.

| — | I Jonava rajono savivaldybė: Upninkų, Ruklos, Dumsių, Užusalių och Kulvos seniūnija samt i Žeimiai seniūnija: byarna Akliai, Akmeniai, Barsukinė, Blauzdžiai, Gireliai, Jagėlava, Juljanava, Kuigaliai, Liepkalniai, Martyniškiai, Milašiškiai, Mimaliai, Naujasodis, Normainiai I, Paduobiai, Palankesiai, Pamelnytėlė, Pėdžiai, Skrynės, Svalkeniai, Terespolis, Varpėnai, Žeimių gst., Žieveliškiai och Žeimių miestelis. |
| --- | --- |

—

I Jonava rajono savivaldybė: Upninkų, Ruklos, Dumsių, Užusalių och Kulvos seniūnija samt i Žeimiai seniūnija: byarna Akliai, Akmeniai, Barsukinė, Blauzdžiai, Gireliai, Jagėlava, Juljanava, Kuigaliai, Liepkalniai, Martyniškiai, Milašiškiai, Mimaliai, Naujasodis, Normainiai I, Paduobiai, Palankesiai, Pamelnytėlė, Pėdžiai, Skrynės, Svalkeniai, Terespolis, Varpėnai, Žeimių gst., Žieveliškiai och Žeimių miestelis.

| — | Kaišiadorys rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Kaišiadorys rajono savivaldybė.

| — | I Kaunas rajono savivaldybė: Vandžiogalos, Lapių, Karmėlavos och Neveronių seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Kaunas rajono savivaldybė: Vandžiogalos, Lapių, Karmėlavos och Neveronių seniūnija.

| — | I Kėdainiai rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Krakių, Dotnuvos, Gudžiūnų, Surviliškio, Vilainių, Truskavos, Šėtos och Kėdainių miesto seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Kėdainiai rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Krakių, Dotnuvos, Gudžiūnų, Surviliškio, Vilainių, Truskavos, Šėtos och Kėdainių miesto seniūnija.

| — | I Kupiškis rajono savivaldybė: Alizavos och Kupiškio seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Kupiškis rajono savivaldybė: Alizavos och Kupiškio seniūnija.

| — | I Pasvalys rajono savivaldybė: Daujėnų och Krinčino seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Pasvalys rajono savivaldybė: Daujėnų och Krinčino seniūnija.

| — | I Prienai rajono savivaldybė: Jiezno och Stakliškių seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Prienai rajono savivaldybė: Jiezno och Stakliškių seniūnija.

| — | I Panevėžys rajono savivaldybė: Miežiškių, Raguvos och Karsakiškio seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Panevėžys rajono savivaldybė: Miežiškių, Raguvos och Karsakiškio seniūnija.

| — | I Šalčininkai rajono savivaldybė: Baltosios Vokės, Pabarės, Dainavos och Kalesninkų seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Šalčininkai rajono savivaldybė: Baltosios Vokės, Pabarės, Dainavos och Kalesninkų seniūnija.

| — | I Varėna rajono savivaldybė: Valkininkų, Jakėnų, Matuizų, Varėnos och Vydenių seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Varėna rajono savivaldybė: Valkininkų, Jakėnų, Matuizų, Varėnos och Vydenių seniūnija.

| — | I Vilnius rajono savivaldybė: de delar av Sudervė och Dūkštai seniūnija som ligger sydväst om väg nr 171. |
| --- | --- |

—

I Vilnius rajono savivaldybė: de delar av Sudervė och Dūkštai seniūnija som ligger sydväst om väg nr 171.

| — | I Utena rajono savivaldybė: Užpalių, Vyžuonų och Leliūnų seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Utena rajono savivaldybė: Užpalių, Vyžuonų och Leliūnų seniūnija.

| — | Elektrėnai savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Elektrėnai savivaldybė.

| — | Jonava miesto savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Jonava miesto savivaldybė.

| — | Kaišiadorys miesto savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Kaišiadorys miesto savivaldybė.

| — | Trakai rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Trakai rajono savivaldybė.

4.   Polen

Följande områden i Polen:

| I województwo podlaskie:





  Powiat grajewski. |
| --- |

I województwo podlaskie:

Powiat grajewski.

| Powiat moniecki. |
| --- |

Powiat moniecki.

| Gminy Czyże, Białowieża, Hajnówka med staden Hajnówka, Narew, Narewka och de delar av gminy Czeremcha och Kleszczele som ligger väster om väg nr 66 i powiat hajnowski. |
| --- |

Gminy Czyże, Białowieża, Hajnówka med staden Hajnówka, Narew, Narewka och de delar av gminy Czeremcha och Kleszczele som ligger väster om väg nr 66 i powiat hajnowski.

| Gminy Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze med staden Siemiatycze i powiat siemiatycki. |
| --- |

Gminy Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze med staden Siemiatycze i powiat siemiatycki.

| I województwo mazowieckie:





  Gminy Sarnaki, Stara Kornica och Huszlew i powiat łosicki. |
| --- |

I województwo mazowieckie:

Gminy Sarnaki, Stara Kornica och Huszlew i powiat łosicki.

| I województwo lubelskie:





  Gminy Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie och Terespol med staden Terespol i powiat bialski. |
| --- |

I województwo lubelskie:

Gminy Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie och Terespol med staden Terespol i powiat bialski.

| Powiat M. Biała Podlaska. |
| --- |

Powiat M. Biała Podlaska.

DEL IV

Italien

Följande områden i Italien:

| — | Alla områden på Sardinien.” |
| --- | --- |

—

Alla områden på Sardinien.”

---