# Uradni list L 50/2017

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 50 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6028. februar 2017 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 50

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6028. februar 2017

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2017/330 z dne 27. februarja 2017 o spremembi Uredbe (ES) št. 329/2007 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji | 1 |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2017/331 z dne 27. februarja 2017 o spremembi Uredbe (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Belorusijo | 9 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/332 z dne 14. februarja 2017 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Pistacchio Verde di Bronte (ZOP)) | 11 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/333 z dne 14. februarja 2017 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Schwäbische Spätzle / Schwäbische Knöpfle (ZGO)) | 12 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2017/334 z dne 27. februarja 2017 o popravku bolgarske, estonske, nemške in nizozemske jezikovne različice Uredbe (EU) št. 1321/2014 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih izdelkov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami (
  1
  ) | 13 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2017/335 z dne 27. februarja 2017 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede uporabe steviol glikozidov (E 960) kot sladila v nekaterih slaščičarskih izdelkih z zmanjšano energijsko vrednostjo (
  1
  ) | 15 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/336 z dne 27. februarja 2017 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih debelih pločevin iz nelegiranega jekla ali drugih legiranih jekel s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 18 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/337 z dne 27. februarja 2017 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1375/2007 o uvozu ostankov od proizvodnje škroba iz koruze iz Združenih držav Amerike | 42 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/338 z dne 27. februarja 2017 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 45 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep (EU) 2017/339 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o sprostitvi varnostne rezerve v letu 2016 | 47 |
| | * | Sklep (EU) 2017/340 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za zagotovitev pomoči Nemčiji | 49 |
| | * | Sklep (EU) 2017/341 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Španije – EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive | 51 |
| | * | Sklep (EU) 2017/342 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o uporabi instrumenta prilagodljivosti za financiranje takojšnjih proračunskih ukrepov za obravnavo trenutne migracijske, begunske in varnostne krize | 53 |
| | * | Sklep (EU) 2017/343 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za plačilo predplačil v okviru splošnega proračuna Unije za leto 2017 | 55 |
| | * | Sklep (EU) 2017/344 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o sprostitvi varnostne rezerve leta 2017 | 57 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2017/345 z dne 27. februarja 2017 o spremembi Sklepa (SZVP) 2016/849 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji | 59 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2017/346 z dne 27. februarja 2017 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za človekove pravice | 66 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2017/347 z dne 27. februarja 2017 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije v Bosni in Hercegovini | 70 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2017/348 z dne 27. februarja 2017 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije na Kosovu (
  *1
  ) | 75 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2017/349 z dne 27. februarja 2017 o spremembi Sklepa 2012/389/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev zmogljivosti v Somaliji (EUCAP Somalia) | 80 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2017/350 z dne 27. februarja 2017 o spremembi Sklepa 2012/642/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Belorusiji | 81 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/351 z dne 24. februarja 2017 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 1261)

   (
  1
  ) | 82 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) 2017/330 z dne 27. februarja 2017 o spremembi Uredbe (ES) št. 329/2007 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji

1

*

Uredba Sveta (EU) 2017/331 z dne 27. februarja 2017 o spremembi Uredbe (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Belorusijo

9

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/332 z dne 14. februarja 2017 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Pistacchio Verde di Bronte (ZOP))

11

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/333 z dne 14. februarja 2017 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Schwäbische Spätzle / Schwäbische Knöpfle (ZGO))

12

*

Uredba Komisije (EU) 2017/334 z dne 27. februarja 2017 o popravku bolgarske, estonske, nemške in nizozemske jezikovne različice Uredbe (EU) št. 1321/2014 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih izdelkov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami (
  1
  )

1

13

*

Uredba Komisije (EU) 2017/335 z dne 27. februarja 2017 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede uporabe steviol glikozidov (E 960) kot sladila v nekaterih slaščičarskih izdelkih z zmanjšano energijsko vrednostjo (
  1
  )

1

15

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/336 z dne 27. februarja 2017 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih debelih pločevin iz nelegiranega jekla ali drugih legiranih jekel s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

18

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/337 z dne 27. februarja 2017 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1375/2007 o uvozu ostankov od proizvodnje škroba iz koruze iz Združenih držav Amerike

42

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/338 z dne 27. februarja 2017 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

45

SKLEPI

*

Sklep (EU) 2017/339 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o sprostitvi varnostne rezerve v letu 2016

47

*

Sklep (EU) 2017/340 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za zagotovitev pomoči Nemčiji

49

*

Sklep (EU) 2017/341 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Španije – EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive

51

*

Sklep (EU) 2017/342 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o uporabi instrumenta prilagodljivosti za financiranje takojšnjih proračunskih ukrepov za obravnavo trenutne migracijske, begunske in varnostne krize

53

*

Sklep (EU) 2017/343 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za plačilo predplačil v okviru splošnega proračuna Unije za leto 2017

55

*

Sklep (EU) 2017/344 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o sprostitvi varnostne rezerve leta 2017

57

*

Sklep Sveta (SZVP) 2017/345 z dne 27. februarja 2017 o spremembi Sklepa (SZVP) 2016/849 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji

59

*

Sklep Sveta (SZVP) 2017/346 z dne 27. februarja 2017 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za človekove pravice

66

*

Sklep Sveta (SZVP) 2017/347 z dne 27. februarja 2017 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije v Bosni in Hercegovini

70

*

Sklep Sveta (SZVP) 2017/348 z dne 27. februarja 2017 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije na Kosovu (
  *1
  )

*1

75

*

Sklep Sveta (SZVP) 2017/349 z dne 27. februarja 2017 o spremembi Sklepa 2012/389/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev zmogljivosti v Somaliji (EUCAP Somalia)

80

*

Sklep Sveta (SZVP) 2017/350 z dne 27. februarja 2017 o spremembi Sklepa 2012/642/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Belorusiji

81

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/351 z dne 24. februarja 2017 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 1261)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 1261)

1

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |
| | (*1)   To poimenovanje ne vpliva na stališča o statusu ter je usklajeno z RVSZN 1244 (1999) in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

(*1)   To poimenovanje ne vpliva na stališča o statusu ter je usklajeno z RVSZN 1244 (1999) in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

*1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 28.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/1

---

UREDBA SVETA (EU) 2017/330

z dne 27. februarja 2017

o spremembi Uredbe (ES) št. 329/2007 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 215 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2016/849 z dne 27. maja 2016 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji in razveljavitvi Sklepa 2013/183/SZVP (1),

ob upoštevanju skupnega predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 329/2007 (2) uveljavlja ukrepe iz Sklepa (SZVP) 2016/849, ki med drugim razveljavlja in nadomešča Sklep 2013/183/SZVP (3). Varnostni Svet Združenih narodov je 30. novembra 2016 sprejel Resolucijo 2321 (2016), v kateri so določeni novi ukrepi proti Demokratični ljudski republiki Koreji. Ti vključujejo prepoved izvoza za baker, nikelj, srebro, cink, kipe, helikopterje, plovila, poostritev prepovedi v prometnem sektorju ter nove omejitve v bančnem sektorju. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 329/2007 (2) uveljavlja ukrepe iz Sklepa (SZVP) 2016/849, ki med drugim razveljavlja in nadomešča Sklep 2013/183/SZVP (3). Varnostni Svet Združenih narodov je 30. novembra 2016 sprejel Resolucijo 2321 (2016), v kateri so določeni novi ukrepi proti Demokratični ljudski republiki Koreji. Ti vključujejo prepoved izvoza za baker, nikelj, srebro, cink, kipe, helikopterje, plovila, poostritev prepovedi v prometnem sektorju ter nove omejitve v bančnem sektorju.

| (2) | Svet je 27. februarja 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/345 (4), s katerim je uveljavil te ukrepe. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 27. februarja 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/345 (4), s katerim je uveljavil te ukrepe.

| (3) | Uredbo (ES) št. 329/2007 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 329/2007 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Da bi se zagotovila učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati takoj – |
| --- | --- |

(4)

Da bi se zagotovila učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati takoj –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 329/2007 se spremeni:

| 1. | v členu 1 se doda naslednja točka:






  „15. | ‚diplomatska predstavništva, konzulati in člani njihovega osebja‘ imajo isti pomen kot v Dunajski konvenciji o diplomatskih odnosih iz leta 1961 in Dunajski konvenciji o konzularnih odnosih iz leta 1963 ter vključujejo predstavništva Severne Koreje pri mednarodnih organizacijah, ki jih gostijo države članice, in severnokorejske člane osebja teh predstavništev.“; |
| --- | --- | --- |

1.

v členu 1 se doda naslednja točka:

„15.

| 2. | člen 2 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   V Prilogo I se vključijo vsi predmeti, materiali, oprema, blago in tehnologija, vključno s programsko opremo, ki glede na opredelitve iz Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 (*1) sodijo med blago ali tehnologijo z dvojno rabo.
  V Prilogo Ia se vključijo drugi predmeti, materiali, oprema, blago in tehnologija, ki bi Severni Koreji lahko pomagali pri njenih programih, povezanih z jedrskim orožjem, drugim orožjem za množično uničevanje ali balističnimi izstrelki.
  V Prilogo Ib se vključijo nekatere ključne komponente sektorja balističnih izstrelkov.
  V Prilogo Ie se vključi letalsko gorivo iz odstavka 1(b).
  V Prilogo Ig se vključijo predmeti, materiali, oprema, blago in tehnologija, povezani z orožjem za množično uničevanje, opredeljeni in določeni kot občutljivo blago v skladu z odstavkom 25 Resolucije Varnostnega Sveta ZN 2270 (2016) in odstavkoma 4 in 7 Resolucije Varnostnega Sveta ZN 2321 (2016).


  (*1)  Uredba Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (UL L 134, 29.5.2009, str. 1).“;" |
| --- | --- | --- |

2.

člen 2 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   V Prilogo I se vključijo vsi predmeti, materiali, oprema, blago in tehnologija, vključno s programsko opremo, ki glede na opredelitve iz Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 (*1) sodijo med blago ali tehnologijo z dvojno rabo.

V Prilogo Ia se vključijo drugi predmeti, materiali, oprema, blago in tehnologija, ki bi Severni Koreji lahko pomagali pri njenih programih, povezanih z jedrskim orožjem, drugim orožjem za množično uničevanje ali balističnimi izstrelki.

V Prilogo Ib se vključijo nekatere ključne komponente sektorja balističnih izstrelkov.

V Prilogo Ie se vključi letalsko gorivo iz odstavka 1(b).

V Prilogo Ig se vključijo predmeti, materiali, oprema, blago in tehnologija, povezani z orožjem za množično uničevanje, opredeljeni in določeni kot občutljivo blago v skladu z odstavkom 25 Resolucije Varnostnega Sveta ZN 2270 (2016) in odstavkoma 4 in 7 Resolucije Varnostnega Sveta ZN 2321 (2016).

(*1)  Uredba Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (UL L 134, 29.5.2009, str. 1).“;"

*1

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Prepovedano je:






  (a) | neposredno ali posredno uvažati, kupovati ali prenašati zlato, titanovo in vanadijevo rudo ter redke zemeljske rudnine iz Priloge Ic ali premog, železo in železovo rudo iz Priloge Id iz Severne Koreje, ne glede na to, ali izvirajo iz Severne Koreje ali ne; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Prepovedano je:

(a)

neposredno ali posredno uvažati, kupovati ali prenašati zlato, titanovo in vanadijevo rudo ter redke zemeljske rudnine iz Priloge Ic ali premog, železo in železovo rudo iz Priloge Id iz Severne Koreje, ne glede na to, ali izvirajo iz Severne Koreje ali ne;

| (b) | neposredno ali posredno uvažati, kupovati ali prenašati baker, nikelj, srebro in cink iz Priloge Ih iz Severne Koreje, ne glede na to, ali izvirajo iz Severne Koreje ali ne; |
| --- | --- |

(b)

neposredno ali posredno uvažati, kupovati ali prenašati baker, nikelj, srebro in cink iz Priloge Ih iz Severne Koreje, ne glede na to, ali izvirajo iz Severne Koreje ali ne;

| (c) | uvažati, kupovati ali prenašati naftne derivate iz Priloge If iz Severne Koreje, ne glede na to, ali izvirajo iz Severne Koreje ali ne; |
| --- | --- |

(c)

uvažati, kupovati ali prenašati naftne derivate iz Priloge If iz Severne Koreje, ne glede na to, ali izvirajo iz Severne Koreje ali ne;

| (d) | zavestno in namerno sodelovati v dejavnostih, katerih cilj ali učinek je izogibanje prepovedim iz točk (a), (b) in (c) tega pododstavka. |
| --- | --- |

(d)

zavestno in namerno sodelovati v dejavnostih, katerih cilj ali učinek je izogibanje prepovedim iz točk (a), (b) in (c) tega pododstavka.

V Prilogo Ic se vključijo zlato, titanova in vanadijeva ruda ter redke zemeljske rudnine iz točke (a) prvega pododstavka.

V Prilogo Id se vključijo premog, železo in železova ruda iz točke (a) prvega pododstavka.

V Prilogo If se vključijo naftni derivati iz točke (c) prvega pododstavka.

V Prilogo Ih se vključijo baker, nikelj, srebro in cink iz točke (b) prvega pododstavka.“;

| (c) | odstavek 5 se spremeni:






  (i) | točka (b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | transakcije z železom in železovo rudo, za katere je ugotovljeno, da so namenjene izključno preživljanju in niso povezane z ustvarjanjem prihodka za jedrski program ali program balističnih izstrelkov Severne Koreje ali druge dejavnosti, prepovedane z resolucijami Varnostnega sveta ZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ali 2321 (2016) ali s to uredbo.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

odstavek 5 se spremeni:

(i)

točka (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

transakcije z železom in železovo rudo, za katere je ugotovljeno, da so namenjene izključno preživljanju in niso povezane z ustvarjanjem prihodka za jedrski program ali program balističnih izstrelkov Severne Koreje ali druge dejavnosti, prepovedane z resolucijami Varnostnega sveta ZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ali 2321 (2016) ali s to uredbo.“;

| (ii) | doda se naslednja točka:






  „(c) | transakcije s premogom, za katere je ugotovljeno, da so namenjene izključno preživljanju, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (i) | transakcije niso povezane z ustvarjanjem prihodka za jedrski program ali program balističnih izstrelkov Severne Koreje ali druge dejavnosti, prepovedane z Resolucijo Varnostnega sveta ZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ali 2321(2016); |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

doda se naslednja točka:

„(c)

transakcije s premogom, za katere je ugotovljeno, da so namenjene izključno preživljanju, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(i)

transakcije niso povezane z ustvarjanjem prihodka za jedrski program ali program balističnih izstrelkov Severne Koreje ali druge dejavnosti, prepovedane z Resolucijo Varnostnega sveta ZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ali 2321(2016);

| (ii) | v transakcijah ne sodelujejo posamezniki ali subjekti, ki so povezani z jedrskim programom ali programom balističnih izstrelkov Severne Koreje ali drugimi dejavnostmi, prepovedanimi z Resolucijo Varnostnega sveta ZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ali 2321 (2016), vključno z osebami, subjekti in organi s seznama v Prilogi IV oziroma posamezniki ali subjekti, ki delujejo v njihovem imenu ali po njihovih navodilih, ali subjekti, ki so v njihovi lasti ali pod njihovim nadzorom, bodisi neposredno ali posredno, oziroma posamezniki ali subjekti, ki pomagajo pri izogibanju sankcijam, in |
| --- | --- |

(ii)

v transakcijah ne sodelujejo posamezniki ali subjekti, ki so povezani z jedrskim programom ali programom balističnih izstrelkov Severne Koreje ali drugimi dejavnostmi, prepovedanimi z Resolucijo Varnostnega sveta ZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ali 2321 (2016), vključno z osebami, subjekti in organi s seznama v Prilogi IV oziroma posamezniki ali subjekti, ki delujejo v njihovem imenu ali po njihovih navodilih, ali subjekti, ki so v njihovi lasti ali pod njihovim nadzorom, bodisi neposredno ali posredno, oziroma posamezniki ali subjekti, ki pomagajo pri izogibanju sankcijam, in

| (iii) | Odbor za sankcije ni obvestil držav članic, da je bila dosežena skupna letna omejitev.“; |
| --- | --- |

(iii)

Odbor za sankcije ni obvestil držav članic, da je bila dosežena skupna letna omejitev.“;

| 3. | vstavijo se naslednji členi:

  „Člen 4c

  1.   Prepovedano je neposredno ali posredno uvažati, kupovati ali prenašati kipe iz Priloge IIIa iz Severne Koreje, ne glede na to, ali izvirajo iz Severne Koreje ali ne.


  2.   Z odstopanjem od prepovedi iz odstavka 1 lahko ustrezen pristojni organ države članice, naveden na seznamu spletnih strani iz Priloge II, odobri tak uvoz, nakup ali prenos, če je država članica pridobila predhodno odobritev Odbora za sankcije za vsak primer posebej.
  V Prilogo IIIa se vključijo kipi iz odstavka 1.



  Člen 4d

  1.   Prepovedano je neposredno ali posredno prodajati, dobavljati, prenašati ali izvažati helikopterje in plovila iz Priloge IIIb v Severno Korejo.


  2.   Z odstopanjem od prepovedi iz odstavka 1 lahko ustrezen pristojni organ države članice, naveden na seznamu spletnih strani iz Priloge II, odobri tako prodajo, dobavo, prenos ali izvoz, če je država članica pridobila predhodno odobritev Odbora za sankcije za vsak primer posebej.


  3.   Priloga IIIb vključuje helikopterje in plovila iz odstavka 1.



  Člen 4e

  1.   Prepovedano je:






  (a) | neposredno ali posredno dajati v zakup ali kako drugače dajati na voljo nepremičnine osebam, subjektom ali organom vlade Severne Koreje za katere koli druge namene, razen za diplomatske ali konzularne dejavnosti v skladu z Dunajsko konvencijo o diplomatskih odnosih iz leta 1961 in Dunajsko konvencijo o konzularnih odnosih iz leta 1963; |
| --- | --- | --- |

3.

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 4c

1.   Prepovedano je neposredno ali posredno uvažati, kupovati ali prenašati kipe iz Priloge IIIa iz Severne Koreje, ne glede na to, ali izvirajo iz Severne Koreje ali ne.

2.   Z odstopanjem od prepovedi iz odstavka 1 lahko ustrezen pristojni organ države članice, naveden na seznamu spletnih strani iz Priloge II, odobri tak uvoz, nakup ali prenos, če je država članica pridobila predhodno odobritev Odbora za sankcije za vsak primer posebej.

V Prilogo IIIa se vključijo kipi iz odstavka 1.

Člen 4d

1.   Prepovedano je neposredno ali posredno prodajati, dobavljati, prenašati ali izvažati helikopterje in plovila iz Priloge IIIb v Severno Korejo.

2.   Z odstopanjem od prepovedi iz odstavka 1 lahko ustrezen pristojni organ države članice, naveden na seznamu spletnih strani iz Priloge II, odobri tako prodajo, dobavo, prenos ali izvoz, če je država članica pridobila predhodno odobritev Odbora za sankcije za vsak primer posebej.

3.   Priloga IIIb vključuje helikopterje in plovila iz odstavka 1.

Člen 4e

1.   Prepovedano je:

(a)

neposredno ali posredno dajati v zakup ali kako drugače dajati na voljo nepremičnine osebam, subjektom ali organom vlade Severne Koreje za katere koli druge namene, razen za diplomatske ali konzularne dejavnosti v skladu z Dunajsko konvencijo o diplomatskih odnosih iz leta 1961 in Dunajsko konvencijo o konzularnih odnosih iz leta 1963;

| (b) | zakupiti nepremičnine od oseb, subjektov ali organov vlade Severne Koreje, ali |
| --- | --- |

(b)

zakupiti nepremičnine od oseb, subjektov ali organov vlade Severne Koreje, ali

| (c) | sodelovati pri kateri koli dejavnosti, povezani z uporabo nepremičnine, ki jo imajo v lasti ali so je zakupile ali jo imajo kako drugače pravico uporabljati osebe, subjekti ali organi vlade Severne Koreje, razen za zagotavljanje blaga in storitev, ki:






  (i) | so nujni za delovanje diplomatskih predstavništev ali konzulatov v skladu z Dunajsko konvencijo iz leta 1961 in Dunajsko konvencijo iz leta 1963 ter |
| --- | --- | --- |

(c)

sodelovati pri kateri koli dejavnosti, povezani z uporabo nepremičnine, ki jo imajo v lasti ali so je zakupile ali jo imajo kako drugače pravico uporabljati osebe, subjekti ali organi vlade Severne Koreje, razen za zagotavljanje blaga in storitev, ki:

(i)

so nujni za delovanje diplomatskih predstavništev ali konzulatov v skladu z Dunajsko konvencijo iz leta 1961 in Dunajsko konvencijo iz leta 1963 ter

| (ii) | jih ni mogoče uporabiti za neposredno ali posredno ustvarjanje prihodka ali dobička za vlado Severne Koreje. |
| --- | --- |

(ii)

jih ni mogoče uporabiti za neposredno ali posredno ustvarjanje prihodka ali dobička za vlado Severne Koreje.

2.   Za namene tega člena ‚nepremičnine‘ pomeni zemljišča, stavbe in njihove dele, ki se nahajajo izven ozemlja Severne Koreje.“;

| 4. | v členu 5 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Tovor, vključno z osebno in prijavljeno prtljago, v Uniji ali v tranzitu skozi Unijo, tudi na letališčih, v pristaniščih in prostih conah, kakor je določeno v členih 243 do 249 Uredbe (EU) št. 952/2013, se pregleda zaradi zagotovitve, da ne vsebuje predmetov, prepovedanih z Resolucijo Varnostnega sveta ZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ali 2321 (2016) ali s to uredbo, če:






  (a) | tovor izvira iz Severne Koreje; |
| --- | --- | --- |

4.

v členu 5 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Tovor, vključno z osebno in prijavljeno prtljago, v Uniji ali v tranzitu skozi Unijo, tudi na letališčih, v pristaniščih in prostih conah, kakor je določeno v členih 243 do 249 Uredbe (EU) št. 952/2013, se pregleda zaradi zagotovitve, da ne vsebuje predmetov, prepovedanih z Resolucijo Varnostnega sveta ZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ali 2321 (2016) ali s to uredbo, če:

(a)

tovor izvira iz Severne Koreje;

| (b) | je tovor namenjen v Severno Korejo; |
| --- | --- |

(b)

je tovor namenjen v Severno Korejo;

| (c) | je tovor posredovala ali zagotovila Severna Koreja ali njeni državljani ali posamezniki oziroma subjekti, ki delujejo v njihovem imenu ali po njihovih navodilih, ali subjekti, ki so v njihovi lasti ali pod njihovim nadzorom; |
| --- | --- |

(c)

je tovor posredovala ali zagotovila Severna Koreja ali njeni državljani ali posamezniki oziroma subjekti, ki delujejo v njihovem imenu ali po njihovih navodilih, ali subjekti, ki so v njihovi lasti ali pod njihovim nadzorom;

| (d) | so tovor posredovale ali zagotovile osebe, subjekti ali organi iz Priloge IV ali |
| --- | --- |

(d)

so tovor posredovale ali zagotovile osebe, subjekti ali organi iz Priloge IV ali

| (e) | se tovor prevaža s plovilom, ki pluje pod zastavo Severne Koreje ali z zrakoplovom, registriranim na Severno Korejo, oziroma s plovilom ali zrakoplovom brez državne pripadnosti.“; |
| --- | --- |

(e)

se tovor prevaža s plovilom, ki pluje pod zastavo Severne Koreje ali z zrakoplovom, registriranim na Severno Korejo, oziroma s plovilom ali zrakoplovom brez državne pripadnosti.“;

| 5. | v členu 5a se točka (a) odstavka 1d nadomesti z naslednjim:






  „(a) | zaprejo vse bančne račune pri kreditni ali finančni instituciji iz člena 5c(2);“; |
| --- | --- | --- |

5.

v členu 5a se točka (a) odstavka 1d nadomesti z naslednjim:

„(a)

zaprejo vse bančne račune pri kreditni ali finančni instituciji iz člena 5c(2);“;

| 6. | v členu 5a se črta odstavek 1e; |
| --- | --- |

6.

v členu 5a se črta odstavek 1e;

| 7. | v členu 5a se odstavek 1f nadomesti z naslednjim:

  „1f.   Z odstopanjem od točk (a) in (c) odstavka 1d lahko ustrezen pristojni organ države članice, naveden na seznamu spletnih strani s seznama iz Priloge II, odobri nadaljnje delovanje nekaterih predstavništev, hčerinskih družb ali bančnih računov, če je Odbor za sankcije za vsak posamezni primer odločil, da so predstavništva, hčerinske družbe ali bančni računi potrebni za zagotavljanje humanitarnih dejavnosti ali za dejavnosti diplomatskih predstavništev v Severni Koreji ali dejavnosti Združenih narodov ali njihovih specializiranih agencij ali povezanih organizacij ali za katere koli druge namene, skladne s cilji resolucij Varnostnega sveta ZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ali 2321 (2016).“; |
| --- | --- |

7.

v členu 5a se odstavek 1f nadomesti z naslednjim:

„1f.   Z odstopanjem od točk (a) in (c) odstavka 1d lahko ustrezen pristojni organ države članice, naveden na seznamu spletnih strani s seznama iz Priloge II, odobri nadaljnje delovanje nekaterih predstavništev, hčerinskih družb ali bančnih računov, če je Odbor za sankcije za vsak posamezni primer odločil, da so predstavništva, hčerinske družbe ali bančni računi potrebni za zagotavljanje humanitarnih dejavnosti ali za dejavnosti diplomatskih predstavništev v Severni Koreji ali dejavnosti Združenih narodov ali njihovih specializiranih agencij ali povezanih organizacij ali za katere koli druge namene, skladne s cilji resolucij Varnostnega sveta ZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ali 2321 (2016).“;

| 8. | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 5aa

  1.   Kreditnim in finančnim institucijam, za katere se uporablja člen 16, je prepovedano odpiranje bančnih računov severnokorejskim diplomatskim predstavništvom ali konzulatom in njihovim severnokorejskim članom osebja.


  2.   Kreditne in finančne institucije, za katere se uporablja člen 16, najpozneje 11. aprila 2017 zaprejo vse bančne račune, s katerimi razpolagajo ali jih nadzirajo severnokorejska diplomatska predstavništva ali konzulati in njihovi severnokorejski člani osebja.


  3.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko ustrezni pristojni organ države članice, naveden na seznamu spletnih strani iz Priloge II, na zahtevo severnokorejskega diplomatskega predstavništva, konzulata ali člana njunega osebja odobri odprtje enega bančnega računa za vsako predstavništvo, konzulat ali člana osebja, če se to predstavništvo ali konzulat nahaja v zadevni državi članici ali je član osebja predstavništva ali konzulata akreditiran v zadevni državi članici.


  4.   Z odstopanjem od odstavka 2 lahko ustrezni pristojni organ države članice, naveden na seznamu spletnih strani iz Priloge II, na zahtevo severnokorejskega predstavništva, konzulata ali člana njunega osebja odobri nadaljnje delovanje bančnega računa, če država članica ugotovi, da se to predstavništvo ali konzulat nahaja v zadevni državi članici ali je član osebja predstavništva ali konzulata akreditiran v zadevni državi članici in v njej nima drugih bančnih računov. Če ima severnokorejsko predstavništvo, konzulat ali severnokorejski član njunega osebja več kot en bančni račun v zadevni državi članici, lahko navede, kateri bančni račun želi ohraniti.


  5.   Ob upoštevanju veljavnih pravil iz Dunajske konvencije o diplomatskih odnosih iz leta 1961 in Dunajske konvencije o konzularnih odnosih iz leta 1963 države članice najpozneje 13. marca 2017 sporočijo drugim državam članicam in Komisiji imena in druge podatke za ugotavljanje istovetnosti katerih koli severnokorejskih članov osebja diplomatskega predstavništva in konzulata, ki so akreditirani v tej državi članici, vse naknadne spremembe pa v enem tednu po spremembi tega seznama. Države članice obvestijo druge države članice in Komisijo o katerih koli odobritvah na podlagi odstavkov 3 in 4. Ustrezni pristojni organ države članice, naveden na seznamu spletnih strani iz Priloge II, lahko kreditne in finančne institucije v zadevni državi članici obvesti o istovetnosti katerega koli severnokorejskega člana osebja diplomatskega predstavništva ali konzulata, ki je akreditiran v zadevni ali v kateri koli drugi državi članici.“; |
| --- | --- |

8.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 5aa

1.   Kreditnim in finančnim institucijam, za katere se uporablja člen 16, je prepovedano odpiranje bančnih računov severnokorejskim diplomatskim predstavništvom ali konzulatom in njihovim severnokorejskim članom osebja.

2.   Kreditne in finančne institucije, za katere se uporablja člen 16, najpozneje 11. aprila 2017 zaprejo vse bančne račune, s katerimi razpolagajo ali jih nadzirajo severnokorejska diplomatska predstavništva ali konzulati in njihovi severnokorejski člani osebja.

3.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko ustrezni pristojni organ države članice, naveden na seznamu spletnih strani iz Priloge II, na zahtevo severnokorejskega diplomatskega predstavništva, konzulata ali člana njunega osebja odobri odprtje enega bančnega računa za vsako predstavništvo, konzulat ali člana osebja, če se to predstavništvo ali konzulat nahaja v zadevni državi članici ali je član osebja predstavništva ali konzulata akreditiran v zadevni državi članici.

4.   Z odstopanjem od odstavka 2 lahko ustrezni pristojni organ države članice, naveden na seznamu spletnih strani iz Priloge II, na zahtevo severnokorejskega predstavništva, konzulata ali člana njunega osebja odobri nadaljnje delovanje bančnega računa, če država članica ugotovi, da se to predstavništvo ali konzulat nahaja v zadevni državi članici ali je član osebja predstavništva ali konzulata akreditiran v zadevni državi članici in v njej nima drugih bančnih računov. Če ima severnokorejsko predstavništvo, konzulat ali severnokorejski član njunega osebja več kot en bančni račun v zadevni državi članici, lahko navede, kateri bančni račun želi ohraniti.

5.   Ob upoštevanju veljavnih pravil iz Dunajske konvencije o diplomatskih odnosih iz leta 1961 in Dunajske konvencije o konzularnih odnosih iz leta 1963 države članice najpozneje 13. marca 2017 sporočijo drugim državam članicam in Komisiji imena in druge podatke za ugotavljanje istovetnosti katerih koli severnokorejskih članov osebja diplomatskega predstavništva in konzulata, ki so akreditirani v tej državi članici, vse naknadne spremembe pa v enem tednu po spremembi tega seznama. Države članice obvestijo druge države članice in Komisijo o katerih koli odobritvah na podlagi odstavkov 3 in 4. Ustrezni pristojni organ države članice, naveden na seznamu spletnih strani iz Priloge II, lahko kreditne in finančne institucije v zadevni državi članici obvesti o istovetnosti katerega koli severnokorejskega člana osebja diplomatskega predstavništva ali konzulata, ki je akreditiran v zadevni ali v kateri koli drugi državi članici.“;

| 9. | v členu 6 se vstavi naslednji odstavek:

  „1a.   Zamrznejo se vsa plovila iz Priloge IVa in vsa sredstva ter gospodarski viri, ki jih hranijo ta plovila, če tako odloči Odbor za sankcije. Priloga IVa vključuje plovila, ki jih je določil Odbor za sankcije v skladu z odstavkom 12 Resolucije Varnostnega sveta ZN 2321 (2016).“; |
| --- | --- |

9.

v členu 6 se vstavi naslednji odstavek:

„1a.   Zamrznejo se vsa plovila iz Priloge IVa in vsa sredstva ter gospodarski viri, ki jih hranijo ta plovila, če tako odloči Odbor za sankcije. Priloga IVa vključuje plovila, ki jih je določil Odbor za sankcije v skladu z odstavkom 12 Resolucije Varnostnega sveta ZN 2321 (2016).“;

| 10. | člen 9b se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 9b

  1.   Prepovedano je zagotavljati finančna sredstva ali finančno pomoč za trgovino s Severno Korejo (vključno z zagotavljanjem izvoznih kreditov, garancij in zavarovanj) fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom, vpletenim v takšno trgovino.


  2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko ustrezen pristojni organ države članice, naveden na seznamu spletnih strani iz Priloge II, odobri finančno podporo za trgovino s Severno Korejo, če je država članica pridobila predhodno odobritev Odbora za sankcije za vsak primer posebej.


  3.   Zadevna država članica obvesti druge države članice in Komisijo o vseh odobritvah, izdanih na podlagi odstavka 2.“; |
| --- | --- |

10.

člen 9b se nadomesti z naslednjim:

„Člen 9b

1.   Prepovedano je zagotavljati finančna sredstva ali finančno pomoč za trgovino s Severno Korejo (vključno z zagotavljanjem izvoznih kreditov, garancij in zavarovanj) fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom, vpletenim v takšno trgovino.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko ustrezen pristojni organ države članice, naveden na seznamu spletnih strani iz Priloge II, odobri finančno podporo za trgovino s Severno Korejo, če je država članica pridobila predhodno odobritev Odbora za sankcije za vsak primer posebej.

3.   Zadevna država članica obvesti druge države članice in Komisijo o vseh odobritvah, izdanih na podlagi odstavka 2.“;

| 11. | člen 11a se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednja točka:






  „(f) | ki so navedena v Prilogi IVa, če tako odloči Odbor za sankcije.“; |
| --- | --- | --- | --- |

11.

člen 11a se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednja točka:

„(f)

ki so navedena v Prilogi IVa, če tako odloči Odbor za sankcije.“;

| (b) | odstavki 2 do 6 se nadomestijo z naslednjim:

  „2.   Odstavek 1 se ne uporablja:






  (a) | v nujnih primerih; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavki 2 do 6 se nadomestijo z naslednjim:

„2.   Odstavek 1 se ne uporablja:

(a)

v nujnih primerih;

| (b) | če se plovilo vrača v izvorno pristanišče; |
| --- | --- |

(b)

če se plovilo vrača v izvorno pristanišče;

| (c) | če plovilo vstopa v pristanišče zaradi pregleda, kadar gre za plovilo, za katerega se uporabljajo točke (a) do (e) odstavka 1. |
| --- | --- |

(c)

če plovilo vstopa v pristanišče zaradi pregleda, kadar gre za plovilo, za katerega se uporabljajo točke (a) do (e) odstavka 1.

3.   Z odstopanjem od prepovedi iz odstavka 1, kadar gre za plovilo, za katerega se uporabljajo točke (a) do (e) odstavka 1, lahko ustrezni pristojni organ države članice, naveden na spletnih straneh s seznama iz Priloge II, odobri vstop plovila v pristanišče, če:

| (a) | je Odbor za sankcije predhodno ugotovil, da je to potrebno zaradi humanitarnih ali katerih koli drugih namenov, ki so skladni s cilji Resolucije Varnostnega sveta ZN 2270 (2016), ali |
| --- | --- |

(a)

je Odbor za sankcije predhodno ugotovil, da je to potrebno zaradi humanitarnih ali katerih koli drugih namenov, ki so skladni s cilji Resolucije Varnostnega sveta ZN 2270 (2016), ali

| (b) | je država članica predhodno ugotovila, da je to potrebno zaradi humanitarnih ali katerih koli drugih namenov, ki so skladni s cilji te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

je država članica predhodno ugotovila, da je to potrebno zaradi humanitarnih ali katerih koli drugih namenov, ki so skladni s cilji te uredbe.

4.   Z odstopanjem od prepovedi iz točke (f) odstavka 1 lahko ustrezni pristojni organ države članice, naveden na spletnih straneh s seznama iz Priloge II, odobri vstop plovila v pristanišče, če tako odredi Odbor za Sankcije.

5.   Vsem zrakoplovom, ki jih upravljajo letalski prevozniki iz Severne Koreje ali s poreklom iz te države, je prepovedan vzlet z ozemlja Unije, pristanek na njem ali njegov prelet.

6.   Odstavek 5 se ne uporablja:

| (a) | če zrakoplov pristane zaradi pregleda; |
| --- | --- |

(a)

če zrakoplov pristane zaradi pregleda;

| (b) | v primeru zasilnega pristanka. |
| --- | --- |

(b)

v primeru zasilnega pristanka.

7.   Z odstopanjem od odstavka 5 lahko ustrezni pristojni organ države članice, naveden na spletnih straneh s seznama iz Priloge II, zrakoplovu odobri vzlet z ozemlja Unije, pristanek na njem ali njegov prelet, če je zadevni pristojni organ predhodno ugotovil, da je to potrebno zaradi humanitarnih ali katerih koli drugih namenov, ki so skladni s cilji te uredbe.“;

| 12. | člen 11b se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 11b

  1.   Prepovedano je:






  (a) | dajati v zakup ali v najem plovila ali zrakoplove ali zagotavljati storitve posadke Severni Koreji, osebam ali subjektom iz Priloge IV, drugim subjektom iz Severne Koreje, drugim osebam ali subjektom, ki so sodelovali pri kršitvah določb resolucij Varnostnega sveta ZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ali 2321 (2016), ali kateri koli osebi ali subjektu, ki deluje v imenu ali po navodilih takšne osebe ali subjekta, ter subjektom, ki jih imajo takšne osebe ali subjekti v lasti ali jih nadzorujejo; |
| --- | --- | --- |

12.

člen 11b se nadomesti z naslednjim:

„Člen 11b

1.   Prepovedano je:

(a)

dajati v zakup ali v najem plovila ali zrakoplove ali zagotavljati storitve posadke Severni Koreji, osebam ali subjektom iz Priloge IV, drugim subjektom iz Severne Koreje, drugim osebam ali subjektom, ki so sodelovali pri kršitvah določb resolucij Varnostnega sveta ZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ali 2321 (2016), ali kateri koli osebi ali subjektu, ki deluje v imenu ali po navodilih takšne osebe ali subjekta, ter subjektom, ki jih imajo takšne osebe ali subjekti v lasti ali jih nadzorujejo;

| (b) | naročiti storitve posadke plovil ali zrakoplovov iz Severne Koreje; |
| --- | --- |

(b)

naročiti storitve posadke plovil ali zrakoplovov iz Severne Koreje;

| (c) | imeti v lasti, zakupiti, zavarovati ali upravljati katero koli plovilo pod zastavo Severne Koreje ali takšnemu plovilu zagotavljati storitve klasifikacije plovil ali povezane storitve; |
| --- | --- |

(c)

imeti v lasti, zakupiti, zavarovati ali upravljati katero koli plovilo pod zastavo Severne Koreje ali takšnemu plovilu zagotavljati storitve klasifikacije plovil ali povezane storitve;

| (d) | registrirati ali v registru ohranjati katero koli plovilo, ki je v lasti ali pod nadzorom Severne Koreje ali državljanov Severne Koreje ali ga Severna Koreja ali državljani Severne Koreje upravljajo, ali katero koli plovilo, ki ga je druga država izbrisala iz registra na podlagi odstavka 24 Resolucije Varnostnega sveta ZN 2321 (2016); |
| --- | --- |

(d)

registrirati ali v registru ohranjati katero koli plovilo, ki je v lasti ali pod nadzorom Severne Koreje ali državljanov Severne Koreje ali ga Severna Koreja ali državljani Severne Koreje upravljajo, ali katero koli plovilo, ki ga je druga država izbrisala iz registra na podlagi odstavka 24 Resolucije Varnostnega sveta ZN 2321 (2016);

| (e) | zagotavljati zavarovalne ali pozavarovalne storitve za plovila, ki jih ima v lasti ali jih nadzoruje ali upravlja Severna Koreja. |
| --- | --- |

(e)

zagotavljati zavarovalne ali pozavarovalne storitve za plovila, ki jih ima v lasti ali jih nadzoruje ali upravlja Severna Koreja.

2.   Z odstopanjem od prepovedi iz točke (a) odstavka 1 lahko ustrezen pristojni organ države članice, naveden na seznamu spletnih strani iz Priloge II, odobri dajanje v zakup ali v najem ali zagotavljanje storitev posadke, če je država članica pridobila predhodno odobritev Odbora za sankcije za vsak primer posebej.

3.   Z odstopanjem od prepovedi iz točk (b) in (c) odstavka 1 lahko ustrezni pristojni organ države članice, naveden na seznamu spletnih strani iz Priloge II, odobri lastništvo, zakup, upravljanje ali zagotavljanje storitev klasifikacije plovil ali povezanih storitev za plovila, ki plujejo pod zastavo Severne Koreje, ali registracijo ali ohranjanje v registru katerega koli plovila, ki je v lasti Severne Koreje ali državljanov Severne Koreje ali ga Severna Koreja ali državljani Severne Koreje upravljajo ali ga nadzorujejo, če je država članica pridobila predhodno odobritev Odbora za sankcije za vsak primer posebej.

4.   Z odstopanjem od prepovedi iz točke (e) odstavka 1 lahko pristojni organ države članice, naveden na seznamu spletnih strani iz Priloge II, odobri zagotavljanje zavarovalnih ali pozavarovalnih storitev, če je Odbor za sankcije vnaprej in za vsak posamezni primer odločil, da plovilo opravlja dejavnosti, namenjene izključno preživljanju, in ga severnokorejski posamezniki ali subjekti ne bodo uporabljali za ustvarjanje prihodkov, ali izključno humanitarnim namenom.

5.   Zadevna država članica obvesti druge države članice in Komisijo o vseh odobritvah, izdanih na podlagi odstavkov 2, 3 in 4.“;

| 13. | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 11c
  Z odstopanjem od prepovedi, ki izhajajo iz resolucij Varnostnega sveta ZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2070 (2016) ali 2321 (2016), lahko ustrezen pristojni organ države članice, naveden na seznamu spletnih strani iz Priloge II, odobri katere koli dejavnosti, če je Odbor za sankcije za vsak posamezni primer odločil, da so potrebne za olajšanje dela mednarodnih in nevladnih organizacij, ki opravljajo dejavnosti pomoči in podpore v Severni Koreji v korist tamkajšnjega civilnega prebivalstva, v skladu z odstavkom 46 Resolucije Varnostnega sveta ZN 2321 (2016).“; |
| --- | --- |

13.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 11c

Z odstopanjem od prepovedi, ki izhajajo iz resolucij Varnostnega sveta ZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2070 (2016) ali 2321 (2016), lahko ustrezen pristojni organ države članice, naveden na seznamu spletnih strani iz Priloge II, odobri katere koli dejavnosti, če je Odbor za sankcije za vsak posamezni primer odločil, da so potrebne za olajšanje dela mednarodnih in nevladnih organizacij, ki opravljajo dejavnosti pomoči in podpore v Severni Koreji v korist tamkajšnjega civilnega prebivalstva, v skladu z odstavkom 46 Resolucije Varnostnega sveta ZN 2321 (2016).“;

| 14. | v členu 13 se točke (c), (d) in (g) odstavka 1 nadomestijo z naslednjim:






  „(c) | spremembe prilog III, IIIa in IIIb, da se izboljša ali prilagodi seznam v njih vključenega blaga, v skladu z opredelitvami ali smernicami, ki bi jih razglasil bodisi Odbor za sankcije bodisi Varnostni svet ZN, in za dodajanje referenčnih številk iz kombinirane nomenklature iz Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87, če je to potrebno ali primerno;“ |
| --- | --- | --- |

14.

v členu 13 se točke (c), (d) in (g) odstavka 1 nadomestijo z naslednjim:

„(c)

spremembe prilog III, IIIa in IIIb, da se izboljša ali prilagodi seznam v njih vključenega blaga, v skladu z opredelitvami ali smernicami, ki bi jih razglasil bodisi Odbor za sankcije bodisi Varnostni svet ZN, in za dodajanje referenčnih številk iz kombinirane nomenklature iz Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87, če je to potrebno ali primerno;“

| „(d) | spremembe prilog IV in IVa na podlagi ugotovitev bodisi Odbora za sankcije bodisi Varnostnega sveta ZN;“ |
| --- | --- |

„(d)

spremembe prilog IV in IVa na podlagi ugotovitev bodisi Odbora za sankcije bodisi Varnostnega sveta ZN;“

| „(g) | spremembe prilog Ig in Ih na podlagi ugotovitev bodisi Odbora za sankcije bodisi Varnostnega Sveta ZN in za dodajanje referenčnih številk iz kombinirane nomenklature iz Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87.“ |
| --- | --- |

„(g)

spremembe prilog Ig in Ih na podlagi ugotovitev bodisi Odbora za sankcije bodisi Varnostnega Sveta ZN in za dodajanje referenčnih številk iz kombinirane nomenklature iz Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87.“

Člen 2

Priloge I, II, III in IV k tej uredbi se priložijo k Uredbi (ES) št. 329/2007 kot priloge Ih, IIIa, IIIb oziroma IVa.

Člen 3

V Prilogi Ig se besedilo:

„Predmeti, materiali, oprema, blago in tehnologija, povezani z orožjem za množično uničevanje, ugotovljeni in opredeljeni kot občutljivo blago v skladu z odstavkom 25 Resolucije Varnostnega sveta ZN 2270.“

nadomesti z naslednjim:

„Predmeti, materiali, oprema, blago in tehnologija, povezani z orožjem za množično uničevanje, ugotovljeni in opredeljeni kot občutljivo blago na podlagi odstavka 25 Resolucije Varnostnega sveta ZN 2270 (2016) in odstavkov 4 in 7 Resolucije Varnostnega sveta ZN 2321 (2016).“

Člen 4

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. februarja 2017

Za Svet

Predsednik

K. MIZZI

---

(1)  
  UL L 141, 28.5.2016, str. 79.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 329/2007 z dne 27. marca 2007 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji (UL L 88, 29.3.2007, str. 1).

2

(3)  Sklep Sveta 2013/183/SZVP z dne 22. aprila 2013 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji in razveljavitvi Sklepa 2010/800/SZVP (UL L 111, 23.4.2013, str. 52).

3

(4)  Sklep Sveta (SZVP) 2017/345 z dne 27. februarja 2017 o spremembi Sklepa (SZVP) 2016/849 o omejevalnih ukrepih proti Ljudski Republiki Koreji (glej stran 59 tega Uradnega lista).

4

---

PRILOGA I

„PRILOGA Ih

Baker, nikelj, srebro in cink iz točke (b) člena 2(4).“

---

PRILOGA II

„PRILOGA IIIa

Kipi iz člena 4c(1).“

---

PRILOGA III

„PRILOGA IIIb

Helikopterji in plovila iz člena 4d(1).“

---

PRILOGA IV

„PRILOGA IVa

Plovila, ki jih je določil Odbor za sankcije v skladu z odstavkom 12 RVSZN 2321 (2016).“

---

| 28.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/9

---

UREDBA SVETA (EU) 2017/331

z dne 27. februarja 2017

o spremembi Uredbe (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Belorusijo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 215 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2012/642/SZVP z dne 15. oktobra 2012 o omejevalnih ukrepih proti Belorusiji (1),

ob upoštevanju skupnega predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 765/2006 (2) določa prepoved izvoza opreme vsem osebam, subjektom ali organom, ki bi se lahko uporabljala za notranjo represijo, v Belorusiji ali za uporabo v Belorusiji ter prepoved zagotavljanja s tako opremo povezane tehnične pomoči, posredniških storitev, financiranja ali finančne pomoči. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 765/2006 (2) določa prepoved izvoza opreme vsem osebam, subjektom ali organom, ki bi se lahko uporabljala za notranjo represijo, v Belorusiji ali za uporabo v Belorusiji ter prepoved zagotavljanja s tako opremo povezane tehnične pomoči, posredniških storitev, financiranja ali finančne pomoči.

| (2) | Uredba (ES) št. 765/2006 uveljavlja ukrepe iz Sklepa 2012/642/SZVP. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 765/2006 uveljavlja ukrepe iz Sklepa 2012/642/SZVP.

| (3) | Sklep Sveta (SZVP) 2017/350 (3) o spremembi Sklepa 2012/642/SZVP iz prepovedi izvoza izvzema opremo za biatlon. |
| --- | --- |

(3)

Sklep Sveta (SZVP) 2017/350 (3) o spremembi Sklepa 2012/642/SZVP iz prepovedi izvoza izvzema opremo za biatlon.

| (4) | Nič v tej uredbi ne vpliva na zahteve glede licenc v skladu z Uredbo (EU) št. 258/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(4)

Nič v tej uredbi ne vpliva na zahteve glede licenc v skladu z Uredbo (EU) št. 258/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (5) | Uredbo (ES) št. 765/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 765/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Da bi se zagotovila učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati takoj – |
| --- | --- |

(6)

Da bi se zagotovila učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati takoj –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uredba (ES) št. 765/2006 se spremeni:

| 1. | v členu 1a se doda naslednji odstavek:

  „4.   Odstavek 1 se ne uporablja za puške ter strelivo zanje in namerilne naprave, ki so navedeni v Prilogi IV in poleg tega ustrezajo specifikacijam za opremo za biatlon, kakor jo je v pravilih za prirejanje dogodkov in tekmovanj opredelila Mednarodna biatlonska zveza (IBU) in so namenjeni izključno za biatlonske dogodke in treninge.“; |
| --- | --- |

1.

v členu 1a se doda naslednji odstavek:

„4.   Odstavek 1 se ne uporablja za puške ter strelivo zanje in namerilne naprave, ki so navedeni v Prilogi IV in poleg tega ustrezajo specifikacijam za opremo za biatlon, kakor jo je v pravilih za prirejanje dogodkov in tekmovanj opredelila Mednarodna biatlonska zveza (IBU) in so namenjeni izključno za biatlonske dogodke in treninge.“;

| 2. | v členu 1b se doda naslednji odstavek:

  „4.   Odstavek 1 se ne uporablja za puške ter strelivo zanje in namerilne naprave, ki so navedeni v Prilogi IV in poleg tega ustrezajo specifikacijam za opremo za biatlon, kakor jo je v pravilih za prirejanje dogodkov in tekmovanj opredelila IBU in so namenjeni izključno za biatlonske dogodke in treninge.“ |
| --- | --- |

2.

v členu 1b se doda naslednji odstavek:

„4.   Odstavek 1 se ne uporablja za puške ter strelivo zanje in namerilne naprave, ki so navedeni v Prilogi IV in poleg tega ustrezajo specifikacijam za opremo za biatlon, kakor jo je v pravilih za prirejanje dogodkov in tekmovanj opredelila IBU in so namenjeni izključno za biatlonske dogodke in treninge.“

2.   Besedilo Priloge k tej uredbi se doda k Uredbi (ES) št. 765/2006 kot Priloga IV.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. februarja 2017

Za Svet

Predsednik

K. MIZZI

---

(1)  
  UL L 285, 17.10.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 765/2006 z dne 18. maja 2006 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Belorusijo (UL L 134, 20.5.2006, str. 1).

2

(3)  Sklep Sveta (SZVP) 2017/350 z dne 27. februarja 2017 o spremembi Sklepa 2012/642/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Belorusiji (UL L 50, 28.2.2017, str. 81).

3

(4)  Uredba (EU) št. 258/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o izvajanju člena 10 Protokola Združenih narodov o nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva ter trgovini z njimi, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranem kriminalu (Protokol ZN o strelnem orožju), uvedbi izvoznih dovoljenj za strelno orožje, njegove sestavne dele in strelivo ter ukrepih glede njihovega uvoza in tranzita (UL L 94, 30.3.2012, str. 1).

4

---

PRILOGA

„PRILOGA IV

Puške, strelivo in namerilne naprave iz člena 1a in 1b, ki ustrezajo specifikacijam za opremo za biatlon, kakor jo je v pravilih za prirejanje dogodkov in tekmovanj opredelila Mednarodna biatlonska zveza.

Biatlonske puške:

| ex 9303 30 | Druge športne in lovske puške |
| --- | --- |

ex 9303 30

Druge športne in lovske puške

Strelivo za biatlonske puške:

| ex 9306 21 | strelivo za puške šibrenice |
| --- | --- |
| ex 9306 29 | deli streliva za puške šibrenice |
| ex 9306 30 90 | drugo strelivo in njegovi deli za orožje, ki niso puške šibrenice, vojaško orožje, revolverji in pištole iz tarifne številke 9302, strelno orožje, ki deluje z vžigom eksplozivne polnitve iz tarifne številke 9301 |

ex 9306 21

strelivo za puške šibrenice

ex 9306 29

deli streliva za puške šibrenice

ex 9306 30 90

drugo strelivo in njegovi deli za orožje, ki niso puške šibrenice, vojaško orožje, revolverji in pištole iz tarifne številke 9302, strelno orožje, ki deluje z vžigom eksplozivne polnitve iz tarifne številke 9301

Namerilne naprave za biatlonske puške:

| ex 9305 20 | Deli in pribori za puške šibrenice, lovske ali športne karabinke iz tarifne številke 9303“ |
| --- | --- |

ex 9305 20

Deli in pribori za puške šibrenice, lovske ali športne karabinke iz tarifne številke 9303“

---

| 28.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/11

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/332

z dne 14. februarja 2017

o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Pistacchio Verde di Bronte (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila zahtevek Italije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Pistacchio Verde di Bronte“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 21/2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila zahtevek Italije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Pistacchio Verde di Bronte“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 21/2010 (2).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (3). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (3).

| (3) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Pistacchio Verde di Bronte“ (ZOP), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. februarja 2017

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 21/2010 z dne 12. januarja 2010 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pistacchio Verde di Bronte (ZOP)) (UL L 8, 13.1.2010, str. 3).

2

(3)  
  UL C 403, 1.11.2016, str. 14.

3

---

| 28.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/12

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/333

z dne 14. februarja 2017

o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Schwäbische Spätzle / Schwäbische Knöpfle (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila zahtevek Nemčije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno geografsko označbo „Schwäbische Spätzle“ / „Schwäbische Knöpfle“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 186/2012 (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila zahtevek Nemčije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno geografsko označbo „Schwäbische Spätzle“ / „Schwäbische Knöpfle“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 186/2012 (2).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (3). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (3).

| (3) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Schwäbische Spätzle“ / „Schwäbische Knöpfle“ (ZGO), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. februarja 2017

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 186/2012 z dne 7. marca 2012 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Schwäbische Spätzle / Schwäbische Knöpfle (ZGO)) (UL L 69, 8.3.2012, str. 3).

2

(3)  
  UL C 403, 1.11.2016, str. 20.

3

---

| 28.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/13

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/334

z dne 27. februarja 2017

o popravku bolgarske, estonske, nemške in nizozemske jezikovne različice Uredbe (EU) št. 1321/2014 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih izdelkov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (1) ter zlasti člena 5(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Napaka se pojavi v nizozemski jezikovni različici Uredbe Komisije (EU) št. 1321/2014 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2015/1088 (3), natančneje v točki 145.A.55(c)(3) Priloge II (del 145), in zadeva število let, ki ga pokriva obdržana evidenca o vzdrževanju, ki se odpošlje. Nizozemsko jezikovno različico je zato treba popraviti. Druge jezikovne različice te napake ne vsebujejo. |
| --- | --- |

(1)

Napaka se pojavi v nizozemski jezikovni različici Uredbe Komisije (EU) št. 1321/2014 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2015/1088 (3), natančneje v točki 145.A.55(c)(3) Priloge II (del 145), in zadeva število let, ki ga pokriva obdržana evidenca o vzdrževanju, ki se odpošlje. Nizozemsko jezikovno različico je zato treba popraviti. Druge jezikovne različice te napake ne vsebujejo.

| (2) | Napaka se pojavi tudi v bolgarski, estonski in nemški jezikovni različici Uredbe (EU) št. 1321/2014, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2015/1088, natančneje v točki 145.A.70(a)(6) Priloge II (del 145), in zadeva izpustitev izraza „podporno osebje“. Bolgarsko, estonsko in nemško jezikovno različico je zato treba popraviti. Druge jezikovne različice te napake ne vsebujejo. |
| --- | --- |

(2)

Napaka se pojavi tudi v bolgarski, estonski in nemški jezikovni različici Uredbe (EU) št. 1321/2014, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2015/1088, natančneje v točki 145.A.70(a)(6) Priloge II (del 145), in zadeva izpustitev izraza „podporno osebje“. Bolgarsko, estonsko in nemško jezikovno različico je zato treba popraviti. Druge jezikovne različice te napake ne vsebujejo.

| (3) | Uredbo (EU) št. 1321/2014 bi bilo zato treba ustrezno popraviti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (EU) št. 1321/2014 bi bilo zato treba ustrezno popraviti.

| (4) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 65(1) Uredbe (ES) št. 216/2008 – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 65(1) Uredbe (ES) št. 216/2008 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

(Zadeva le bolgarsko, estonsko, nemško in nizozemsko jezikovno različico.)

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. februarja 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 1321/2014 z dne 26. novembra 2014 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih izdelkov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami (UL L 362, 17.12.2014, str. 1).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) 2015/1088 z dne 3. julija 2015 o spremembi Uredbe (EU) št. 1321/2014 v zvezi z olajšavami za postopke vzdrževanja za zrakoplove splošnega letalstva (UL L 176, 7.7.2015, str. 4).

3

---

| 28.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/15

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/335

z dne 27. februarja 2017

o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede uporabe steviol glikozidov (E 960) kot sladila v nekaterih slaščičarskih izdelkih z zmanjšano energijsko vrednostjo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila (1) in zlasti člena 10(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 so določeni seznam Unije aditivov za živila, odobrenih za uporabo v živilih, in pogoji njihove uporabe. |
| --- | --- |

(1)

V Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 so določeni seznam Unije aditivov za živila, odobrenih za uporabo v živilih, in pogoji njihove uporabe.

| (2) | Navedeni seznam se lahko na pobudo Komisije ali na podlagi zahtevka posodobi v skladu s skupnim postopkom iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(2)

Navedeni seznam se lahko na pobudo Komisije ali na podlagi zahtevka posodobi v skladu s skupnim postopkom iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (3) | Dne 27. maja 2015 je bil vložen zahtevek za odobritev uporabe steviol glikozidov (E 960) kot sladila v nekaterih slaščičarskih izdelkih z zmanjšano energijsko vrednostjo. Zahtevek je bil pozneje dan na voljo državam članicam v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1331/2008. |
| --- | --- |

(3)

Dne 27. maja 2015 je bil vložen zahtevek za odobritev uporabe steviol glikozidov (E 960) kot sladila v nekaterih slaščičarskih izdelkih z zmanjšano energijsko vrednostjo. Zahtevek je bil pozneje dan na voljo državam članicam v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1331/2008.

| (4) | Steviol glikozidi so nekalorične sestavine sladkega okusa in se, v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1333/2008, lahko uporabljajo kot nadomestilo za kalorične sladkorje v nekaterih slaščičarskih izdelkih, s čimer se zmanjša njihova energijska vrednost in se potrošnikom ponudijo izdelki z zmanjšano energijsko vrednostjo. Zaradi kombinirane uporabe steviol glikozidov in sladkorja so izdelki sladki, njihov okus pa je boljši v primerjavi z izdelki, za slajenje katerih so bili uporabljeni le steviol glikozidi, saj sladkor zakrije priokus steviol glikozidov. |
| --- | --- |

(4)

Steviol glikozidi so nekalorične sestavine sladkega okusa in se, v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1333/2008, lahko uporabljajo kot nadomestilo za kalorične sladkorje v nekaterih slaščičarskih izdelkih, s čimer se zmanjša njihova energijska vrednost in se potrošnikom ponudijo izdelki z zmanjšano energijsko vrednostjo. Zaradi kombinirane uporabe steviol glikozidov in sladkorja so izdelki sladki, njihov okus pa je boljši v primerjavi z izdelki, za slajenje katerih so bili uporabljeni le steviol glikozidi, saj sladkor zakrije priokus steviol glikozidov.

| (5) | V skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 1331/2008 se mora Komisija za posodobitev seznama Unije aditivov za živila iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 posvetovati z Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija). |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 1331/2008 se mora Komisija za posodobitev seznama Unije aditivov za živila iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 posvetovati z Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija).

| (6) | Agencija je leta 2010 sprejela znanstveno mnenje (3) o varnosti steviol glikozidov za predlagane uporabe kot aditiv za živila (E 960) in določila sprejemljiv dnevni vnos, in sicer 4 mg/kg telesne teže/dan, izraženo kot ekvivalenti steviola. |
| --- | --- |

(6)

Agencija je leta 2010 sprejela znanstveno mnenje (3) o varnosti steviol glikozidov za predlagane uporabe kot aditiv za živila (E 960) in določila sprejemljiv dnevni vnos, in sicer 4 mg/kg telesne teže/dan, izraženo kot ekvivalenti steviola.

| (7) | Leta 2015 je Agencija pregledala oceno izpostavljenosti za steviol glikozide in ugotovila, da so ocene izpostavljenosti pod sprejemljivim dnevnim vnosom za vse starostne skupine, razen za majhne otroke v eni državi, kjer je pri zgornji meji (95. percentila) ocenjenega visokega vnosa (4). Izračuni izpostavljenosti, ki jih je leta 2015 opravil inštitut za javno zdravje in okolje Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu, so pokazali, da predlagana razširitev uporabe, ob predpostavki, da imajo izdelki, ki vsebujejo steviol glikozide, 25 % tržni delež, in ob predpostavki, da so potrošniki 100 % zvesti eni blagovni znamki, ne vpliva na 95-percentilno izpostavljenost pri majhnih otrocih, starih od dveh do šest let, na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(7)

Leta 2015 je Agencija pregledala oceno izpostavljenosti za steviol glikozide in ugotovila, da so ocene izpostavljenosti pod sprejemljivim dnevnim vnosom za vse starostne skupine, razen za majhne otroke v eni državi, kjer je pri zgornji meji (95. percentila) ocenjenega visokega vnosa (4). Izračuni izpostavljenosti, ki jih je leta 2015 opravil inštitut za javno zdravje in okolje Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu, so pokazali, da predlagana razširitev uporabe, ob predpostavki, da imajo izdelki, ki vsebujejo steviol glikozide, 25 % tržni delež, in ob predpostavki, da so potrošniki 100 % zvesti eni blagovni znamki, ne vpliva na 95-percentilno izpostavljenost pri majhnih otrocih, starih od dveh do šest let, na Nizozemskem.

| (8) | V svojem mnenju iz leta 2015 je Agencija navedla, da v okviru sistema razvrščanja živil FoodEx ni mogoče prikazati vseh omejitev/izjem, ki veljajo za uporabo steviol glikozidov (E 960) v živilih iz podkategorije živil 05.2. Zato je bila za celotno kategorijo živil določena najvišja raven 2 000 mg/kg, zaradi česar je prišlo do prekomerne ocene izpostavljenosti. Poleg tega živila kategorije 05.2. „Drugi slaščičarski izdelki, vključno z mikro sladkornimi izdelki za osvežitev daha“ niso bili identificirani kot ena glavnih kategorij živil, ki prispeva k izpostavljenosti steviol glikozidom (E 960). |
| --- | --- |

(8)

V svojem mnenju iz leta 2015 je Agencija navedla, da v okviru sistema razvrščanja živil FoodEx ni mogoče prikazati vseh omejitev/izjem, ki veljajo za uporabo steviol glikozidov (E 960) v živilih iz podkategorije živil 05.2. Zato je bila za celotno kategorijo živil določena najvišja raven 2 000 mg/kg, zaradi česar je prišlo do prekomerne ocene izpostavljenosti. Poleg tega živila kategorije 05.2. „Drugi slaščičarski izdelki, vključno z mikro sladkornimi izdelki za osvežitev daha“ niso bili identificirani kot ena glavnih kategorij živil, ki prispeva k izpostavljenosti steviol glikozidom (E 960).

| (9) | Ob upoštevanju, da so ocene izpostavljenosti pod sprejemljivim dnevnim vnosom za vse starostne skupine, predlagane uporabe in ravni uporabe steviol glikozidov (E 960) kot sladila ne predstavljajo tveganja za varnost. |
| --- | --- |

(9)

Ob upoštevanju, da so ocene izpostavljenosti pod sprejemljivim dnevnim vnosom za vse starostne skupine, predlagane uporabe in ravni uporabe steviol glikozidov (E 960) kot sladila ne predstavljajo tveganja za varnost.

| (10) | Zato je primerno odobriti uporabo steviol glikozidov (E 960) kot sladila, ki se doda nekaterim slaščičarskim izdelkom z zmanjšano energijsko vrednostjo iz podkategorije živil 05.2 „Drugi slaščičarski izdelki, vključno z mikro sladkornimi izdelki za osvežitev daha“: trdi slaščičarski izdelki (bonboni in lizike), mehki slaščičarski izdelki (žvečljivi bonboni, sadni žele bomboni in izdelki iz sladkorne pene/marshmallows), sladki koren, nugat in marcipan (največ 350 mg/kg); močno aromatizirane pastile za grlo (največ 670 mg/kg) in mikro sladkorni izdelki za osvežitev daha (največ 2 000 mg/kg). |
| --- | --- |

(10)

Zato je primerno odobriti uporabo steviol glikozidov (E 960) kot sladila, ki se doda nekaterim slaščičarskim izdelkom z zmanjšano energijsko vrednostjo iz podkategorije živil 05.2 „Drugi slaščičarski izdelki, vključno z mikro sladkornimi izdelki za osvežitev daha“: trdi slaščičarski izdelki (bonboni in lizike), mehki slaščičarski izdelki (žvečljivi bonboni, sadni žele bomboni in izdelki iz sladkorne pene/marshmallows), sladki koren, nugat in marcipan (največ 350 mg/kg); močno aromatizirane pastile za grlo (največ 670 mg/kg) in mikro sladkorni izdelki za osvežitev daha (največ 2 000 mg/kg).

| (11) | Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (12) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. februarja 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 354, 31.12.2008, str. 16.

1

(2)  Uredba (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila (UL L 354, 31.12.2008, str. 1).

2

(3)  
  EFSA Journal 2010;8(4):1537.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal 2015;13(6):4146.

4

EFSA Journal

---

PRILOGA

Podkategorija živil 05.2 „Drugi slaščičarski izdelki, vključno z mikro sladkornimi izdelki za osvežitev daha“ v delu E Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 se spremeni:

| (a) | vnos za steviol glikozide E 960, ki se nanašajo na „samo slaščičarski izdelki brez dodanega sladkorja“, se nadomesti z naslednjim: | „E 960 | steviol glikozidi | 350 | (60) | samo slaščičarski izdelki brez dodanega sladkorja
  samo trdi slaščičarski izdelki z zmanjšano energijsko vrednostjo (bomboni in lizike)
  samo mehki slaščičarski izdelki z zmanjšano energijsko vrednostjo (žvečljivi bomboni, sadni žele bomboni in izdelki iz sladkorne pene/marshmallows)
  samo sladki koren z zmanjšano energijsko vrednostjo
  samo nugat z zmanjšano energijsko vrednostjo
  samo marcipan z zmanjšano energijsko vrednostjo“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(a)

vnos za steviol glikozide E 960, ki se nanašajo na „samo slaščičarski izdelki brez dodanega sladkorja“, se nadomesti z naslednjim:

„E 960

steviol glikozidi

350

(60)

samo slaščičarski izdelki brez dodanega sladkorja

samo trdi slaščičarski izdelki z zmanjšano energijsko vrednostjo (bomboni in lizike)

samo mehki slaščičarski izdelki z zmanjšano energijsko vrednostjo (žvečljivi bomboni, sadni žele bomboni in izdelki iz sladkorne pene/marshmallows)

samo sladki koren z zmanjšano energijsko vrednostjo

samo nugat z zmanjšano energijsko vrednostjo

samo marcipan z zmanjšano energijsko vrednostjo“

| (b) | vnos za steviol glikozide E 960, ki se nanašajo na „močno aromatizirane pastile za grlo brez dodanega sladkorja“, se nadomesti z naslednjim: | „E 960 | steviol glikozidi | 670 | (60) | samo močno aromatizirane pastile za grlo z zmanjšano energijsko vrednostjo ali brez dodanega sladkorja“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

vnos za steviol glikozide E 960, ki se nanašajo na „močno aromatizirane pastile za grlo brez dodanega sladkorja“, se nadomesti z naslednjim:

„E 960

steviol glikozidi

670

(60)

samo močno aromatizirane pastile za grlo z zmanjšano energijsko vrednostjo ali brez dodanega sladkorja“

| (c) | vnos za steviol glikozide E 960, ki se nanašajo na „samo mikro sladkorni izdelki za osvežitev daha, brez dodanega sladkorja“, se nadomesti z naslednjim: | „E 960 | steviol glikozidi | 2 000 | (60) | samo mikro sladkorni izdelki za osvežitev daha, z zmanjšano energijsko vrednostjo ali brez dodanega sladkorja“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

vnos za steviol glikozide E 960, ki se nanašajo na „samo mikro sladkorni izdelki za osvežitev daha, brez dodanega sladkorja“, se nadomesti z naslednjim:

„E 960

steviol glikozidi

2 000

(60)

samo mikro sladkorni izdelki za osvežitev daha, z zmanjšano energijsko vrednostjo ali brez dodanega sladkorja“

---

| 28.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/18

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/336

z dne 27. februarja 2017

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih debelih pločevin iz nelegiranega jekla ali drugih legiranih jekel s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Začasni ukrepi

Začasni ukrepi

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 7. oktobra 2016 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/1777 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz ploščatih izdelkov iz nelegiranega ali legiranega jekla (razen nerjavnega jekla, silicijevega jekla za elektropločevine, orodnega jekla in hitroreznega jekla), vroče valjanih, neplatiranih, neprevlečenih in neprekritih, ne v kolobarjih, debeline več kot 10 mm in širine 600 mm ali več ali debeline 4,75 mm ali več, vendar ne več kot 10 mm, in širine 2 050 mm ali več („debela pločevina“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) v Evropsko unijo („Unija“). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 7. oktobra 2016 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/1777 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz ploščatih izdelkov iz nelegiranega ali legiranega jekla (razen nerjavnega jekla, silicijevega jekla za elektropločevine, orodnega jekla in hitroreznega jekla), vroče valjanih, neplatiranih, neprevlečenih in neprekritih, ne v kolobarjih, debeline več kot 10 mm in širine 600 mm ali več ali debeline 4,75 mm ali več, vendar ne več kot 10 mm, in širine 2 050 mm ali več („debela pločevina“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) v Evropsko unijo („Unija“).

2

| (2) | Komisija je 13. februarja 2016 z objavo obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije („obvestilo o začetku“) začela preiskavo na podlagi pritožbe, ki jo je 4. januarja 2016 vložilo združenje evropskih jeklarjev Eurofer („Eurofer“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje debelih pločevin v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 13. februarja 2016 z objavo obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije („obvestilo o začetku“) začela preiskavo na podlagi pritožbe, ki jo je 4. januarja 2016 vložilo združenje evropskih jeklarjev Eurofer („Eurofer“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje debelih pločevin v Uniji.

Uradnem listu Evropske unije

| (3) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 28 in 29 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015 („obdobje preiskave“ ali „OP“), proučevanje gibanj, pomembnih za oceno škode, pa je zajelo obdobje od 1. januarja 2012 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(3)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 28 in 29 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015 („obdobje preiskave“ ali „OP“), proučevanje gibanj, pomembnih za oceno škode, pa je zajelo obdobje od 1. januarja 2012 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

1.2   Registracija

Registracija

| (4) | Komisija je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/1357 (3) („uredba o registraciji“) uvedla obvezno registracijo uvoza debelih pločevin s poreklom iz LRK od 11. avgusta 2016. Registracija uvoza je 8. oktobra 2016 z uvedbo začasnih ukrepov prenehala. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/1357 (3) („uredba o registraciji“) uvedla obvezno registracijo uvoza debelih pločevin s poreklom iz LRK od 11. avgusta 2016. Registracija uvoza je 8. oktobra 2016 z uvedbo začasnih ukrepov prenehala.

3

| (5) | Zainteresirane strani so imele po začetku registracije na voljo 20 dni, da predložijo pripombe. Komisija ni prejela nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(5)

Zainteresirane strani so imele po začetku registracije na voljo 20 dni, da predložijo pripombe. Komisija ni prejela nobenih pripomb.

1.3   Naknadni postopek

Naknadni postopek

| (6) | Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila uvedena začasna protidampinška dajatev („začasno razkritje“), so Eurofer, združenje za železo in jeklo iz LRK („CISA“), en proizvajalec izvoznik iz LRK, en uvoznik debelih pločevin v Unijo iz uvodne izjave 34 začasne uredbe („en uvoznik“) in ad-hoc združenje uporabnikov v industriji na koncu proizvodne verige (vetrne elektrarne) predložili pisna stališča glede začasnih ugotovitev. |
| --- | --- |

(6)

Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila uvedena začasna protidampinška dajatev („začasno razkritje“), so Eurofer, združenje za železo in jeklo iz LRK („CISA“), en proizvajalec izvoznik iz LRK, en uvoznik debelih pločevin v Unijo iz uvodne izjave 34 začasne uredbe („en uvoznik“) in ad-hoc združenje uporabnikov v industriji na koncu proizvodne verige (vetrne elektrarne) predložili pisna stališča glede začasnih ugotovitev.

ad-hoc

| (7) | Zaslišanje je bilo odobreno stranem, ki so to zahtevale. Zaslišanja so potekala z enim proizvajalcem izvoznikom iz LRK, združenjem CISA in enim uvoznikom. |
| --- | --- |

(7)

Zaslišanje je bilo odobreno stranem, ki so to zahtevale. Zaslišanja so potekala z enim proizvajalcem izvoznikom iz LRK, združenjem CISA in enim uvoznikom.

| (8) | Komisija je obravnavala ustne in pisne pripombe, ki so jih poslale zainteresirane strani, ter jih po potrebi obravnavala v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je obravnavala ustne in pisne pripombe, ki so jih poslale zainteresirane strani, ter jih po potrebi obravnavala v nadaljevanju.

| (9) | Komisija je nadaljevala zbiranje in preverjanje vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za oblikovanje dokončnih ugotovitev. Da bi preverili izpolnjene vprašalnike nepovezanih uvoznikov, so bili opravljeni preveritveni obiski v prostorih naslednjih strani:






  — | Network Steel S.L., Madrid, Španija, |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisija je nadaljevala zbiranje in preverjanje vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za oblikovanje dokončnih ugotovitev. Da bi preverili izpolnjene vprašalnike nepovezanih uvoznikov, so bili opravljeni preveritveni obiski v prostorih naslednjih strani:

—

Network Steel S.L., Madrid, Španija,

| — | Primex Steel Trading GmbH, Düsseldorf, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Primex Steel Trading GmbH, Düsseldorf, Nemčija,

| — | Salzgitter Mannesmann International GmbH, Düsseldorf, Nemčija. |
| --- | --- |

—

Salzgitter Mannesmann International GmbH, Düsseldorf, Nemčija.

| (10) | Komisija je vse strani obvestila o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz debelih pločevin s poreklom iz LRK v Unijo in dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno dajatvijo („dokončno razkritje“). |
| --- | --- |

(10)

Komisija je vse strani obvestila o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz debelih pločevin s poreklom iz LRK v Unijo in dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno dajatvijo („dokončno razkritje“).

| (11) | Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe glede dokončnega razkritja. Eurofer, CISA in en uvoznik so svoje pripombe predložili pisno po dokončnem razkritju in na zaslišanju. Pripombe zainteresiranih strani so se proučile in upoštevale, kjer je bilo primerno. |
| --- | --- |

(11)

Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe glede dokončnega razkritja. Eurofer, CISA in en uvoznik so svoje pripombe predložili pisno po dokončnem razkritju in na zaslišanju. Pripombe zainteresiranih strani so se proučile in upoštevale, kjer je bilo primerno.

1.4   Vzorčenje

Vzorčenje

| (12) | CISA je trdila, da je bil vzorec proizvajalcev Unije, ki so predstavljali 28,5 % celotne prodaje industrije Unije, premajhen in ni zajel dovolj prodaje. |
| --- | --- |

(12)

CISA je trdila, da je bil vzorec proizvajalcev Unije, ki so predstavljali 28,5 % celotne prodaje industrije Unije, premajhen in ni zajel dovolj prodaje.

| (13) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 12 začasne uredbe, je bil vzorec proizvajalcev Unije narejen na podlagi največjega obsega prodaje v Uniji v obdobju preiskave, ki ga je bilo mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. |
| --- | --- |

(13)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 12 začasne uredbe, je bil vzorec proizvajalcev Unije narejen na podlagi največjega obsega prodaje v Uniji v obdobju preiskave, ki ga je bilo mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati.

| (14) | Že zato je treba argument zavrniti. Kot je navedeno v uvodni izjavi 197 v nadaljevanju, se vrste izdelkov, ki jih izvažajo vzorčeni proizvajalci izvozniki iz LRK, in vrste izdelkov, ki jih prodajajo vzorčeni proizvajalci Unije na trgu Unije, skoraj popolnoma ujemajo, in sicer več kot 90 % glede na količino in približno 70 % glede na kontrolno številko izdelka („PCN“), ki se uporablja za razlikovanje med vrstami izdelkov za namene preiskave. |
| --- | --- |

(14)

Že zato je treba argument zavrniti. Kot je navedeno v uvodni izjavi 197 v nadaljevanju, se vrste izdelkov, ki jih izvažajo vzorčeni proizvajalci izvozniki iz LRK, in vrste izdelkov, ki jih prodajajo vzorčeni proizvajalci Unije na trgu Unije, skoraj popolnoma ujemajo, in sicer več kot 90 % glede na količino in približno 70 % glede na kontrolno številko izdelka („PCN“), ki se uporablja za razlikovanje med vrstami izdelkov za namene preiskave.

| (15) | Po dokončnem razkritju je CISA v svojih pripombah in na zaslišanju ponovno obravnavala to vprašanje, in sicer je navedla, da je skoraj nemogoče verjeti, da se kontrolne številke izdelka skoraj popolnoma ujemajo, če večine kontrolnih številk izdelka ne prodajajo vsi trije vzorčeni proizvajalci Unije. Komisija opozarja, da je bilo ujemanje kontrolnih številk izdelka naknadno ponovno preverjeno, na podlagi česar je bilo ugotovljeno, da so odstotki iz uvodne izjave 14 zgoraj pravilni. |
| --- | --- |

(15)

Po dokončnem razkritju je CISA v svojih pripombah in na zaslišanju ponovno obravnavala to vprašanje, in sicer je navedla, da je skoraj nemogoče verjeti, da se kontrolne številke izdelka skoraj popolnoma ujemajo, če večine kontrolnih številk izdelka ne prodajajo vsi trije vzorčeni proizvajalci Unije. Komisija opozarja, da je bilo ujemanje kontrolnih številk izdelka naknadno ponovno preverjeno, na podlagi česar je bilo ugotovljeno, da so odstotki iz uvodne izjave 14 zgoraj pravilni.

| (16) | Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da „ujemanje“ pomeni, da za vrsto izdelka, ki jo vzorčeni proizvajalci izvozniki iz LRK izvažajo pod določeno kontrolno številko izdelka, obstaja najmanj ena transakcija vzorčenih proizvajalcev Unije za vrsto izdelka z isto kontrolno številko izdelka. 90-odstotno ujemanje glede na količino pomeni, da se za 90 % uvoznih transakcij vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz LRK v obdobju preiskave uporablja kontrolna številka izdelka, za katero obstaja najmanj ena transakcija vzorčenih proizvajalcev Unije. 70-odstotno ujemanje glede na kontrolno številko izdelka pomeni, da za 70 % vrst izdelkov, ki se uvažajo pod določeno kontrolno številko izdelka, obstaja najmanj ena ujemajoča se transakcija vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(16)

Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da „ujemanje“ pomeni, da za vrsto izdelka, ki jo vzorčeni proizvajalci izvozniki iz LRK izvažajo pod določeno kontrolno številko izdelka, obstaja najmanj ena transakcija vzorčenih proizvajalcev Unije za vrsto izdelka z isto kontrolno številko izdelka. 90-odstotno ujemanje glede na količino pomeni, da se za 90 % uvoznih transakcij vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz LRK v obdobju preiskave uporablja kontrolna številka izdelka, za katero obstaja najmanj ena transakcija vzorčenih proizvajalcev Unije. 70-odstotno ujemanje glede na kontrolno številko izdelka pomeni, da za 70 % vrst izdelkov, ki se uvažajo pod določeno kontrolno številko izdelka, obstaja najmanj ena ujemajoča se transakcija vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (17) | Zato Komisija ugotavlja, da je vzorec proizvajalcev Unije reprezentativen, četudi samo dejstvo, da temelji na največji količini, ki jo je bilo mogoče ustrezno preiskati, ni zadostovalo. |
| --- | --- |

(17)

Zato Komisija ugotavlja, da je vzorec proizvajalcev Unije reprezentativen, četudi samo dejstvo, da temelji na največji količini, ki jo je bilo mogoče ustrezno preiskati, ni zadostovalo.

| (18) | Ker v zvezi z metodo vzorčenja ni bilo dodatnih pripomb, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav 11 do 24 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(18)

Ker v zvezi z metodo vzorčenja ni bilo dodatnih pripomb, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav 11 do 24 začasne uredbe potrdijo.

1.5   Individualna preiskava

Individualna preiskava

| (19) | V uvodni izjavi 25 začasne uredbe je navedeno, da je sedem proizvajalcev izvoznikov iz LRK navedlo, da želijo zaprositi za individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

V uvodni izjavi 25 začasne uredbe je navedeno, da je sedem proizvajalcev izvoznikov iz LRK navedlo, da želijo zaprositi za individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe.

| (20) | Čeprav nobeden od teh proizvajalcev izvoznikov ni izpolnil vprašalnika, zaradi česar se je štelo, da ni bilo prejetih nobenih zahtevkov, je eden od teh sedmih proizvajalcev izvoznikov predložil izpolnjen obrazec zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ter po objavi začasne uredbe zaprosil, da Komisija oceni njegov zahtevek za TGO. |
| --- | --- |

(20)

Čeprav nobeden od teh proizvajalcev izvoznikov ni izpolnil vprašalnika, zaradi česar se je štelo, da ni bilo prejetih nobenih zahtevkov, je eden od teh sedmih proizvajalcev izvoznikov predložil izpolnjen obrazec zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ter po objavi začasne uredbe zaprosil, da Komisija oceni njegov zahtevek za TGO.

| (21) | Ker proizvajalec izvoznik ni predložil izpolnjenega vprašalnika, je bil zahtevek družbe za individualno preiskavo zavrnjen, saj proizvajalec izvoznik ni dokazal, da izpolnjuje pogoje za odobritev posamezne preiskave. V zvezi s tem je bil obveščen, da zgolj predložitev obrazca zahtevka za TGO ne zadostuje za utemeljitev zahtevka. Komisija v skladu s členom 2(7)(d) osnovne uredbe ni ocenila njegovega zahtevka za TGO, saj ni bil vzorčen in njegov zahtevek za individualno preiskavo ni bil uspešen. |
| --- | --- |

(21)

Ker proizvajalec izvoznik ni predložil izpolnjenega vprašalnika, je bil zahtevek družbe za individualno preiskavo zavrnjen, saj proizvajalec izvoznik ni dokazal, da izpolnjuje pogoje za odobritev posamezne preiskave. V zvezi s tem je bil obveščen, da zgolj predložitev obrazca zahtevka za TGO ne zadostuje za utemeljitev zahtevka. Komisija v skladu s členom 2(7)(d) osnovne uredbe ni ocenila njegovega zahtevka za TGO, saj ni bil vzorčen in njegov zahtevek za individualno preiskavo ni bil uspešen.

| (22) | Ker v zvezi z individualno preiskavo ni bilo nobenih dodatnih pripomb, se začasne ugotovitve iz uvodne izjave 25 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(22)

Ker v zvezi z individualno preiskavo ni bilo nobenih dodatnih pripomb, se začasne ugotovitve iz uvodne izjave 25 začasne uredbe potrdijo.

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Trditve v zvezi z obsegom izdelka

Trditve v zvezi z obsegom izdelka

| (23) | Zadevni izdelek je začasno opredeljen v uvodnih izjavah 30 in 31 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(23)

Zadevni izdelek je začasno opredeljen v uvodnih izjavah 30 in 31 začasne uredbe.

| (24) | Zahtevki enega uvoznika in njihova ocena s strani Komisije glede obsega izdelka so opredeljeni v uvodnih izjavah 34 in 41 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Zahtevki enega uvoznika in njihova ocena s strani Komisije glede obsega izdelka so opredeljeni v uvodnih izjavah 34 in 41 začasne uredbe.

| (25) | Po uvedbi začasnih ukrepov sta en uvoznik in CISA predložila nadaljnje zahtevke, v katerih sta še naprej trdila, da bi morale biti nekatere vrste izdelkov, npr.:






  — | konstrukcijsko jeklo razreda S500 ali višjega, |
| --- | --- | --- |

(25)

Po uvedbi začasnih ukrepov sta en uvoznik in CISA predložila nadaljnje zahtevke, v katerih sta še naprej trdila, da bi morale biti nekatere vrste izdelkov, npr.:

—

konstrukcijsko jeklo razreda S500 ali višjega,

| — | jekla za utrjevanje kovin, hitro hlajenje in kaljenje, |
| --- | --- |

—

jekla za utrjevanje kovin, hitro hlajenje in kaljenje,

| — | jeklo za cevovode, |
| --- | --- |

—

jeklo za cevovode,

| — | jeklo, odporno proti odrgnjenju, |
| --- | --- |

—

jeklo, odporno proti odrgnjenju,

| — | drugo jeklo (4), |
| --- | --- |

—

drugo jeklo (4),

4

| — | vse debele pločevine, debelejše od 150 mm, |
| --- | --- |

—

vse debele pločevine, debelejše od 150 mm,

ki se štejejo za „posebne debele pločevine“, izključene iz obsega izdelka.

| (26) | Komisija navaja, da je mogoče „posebne debele pločevine“ in druge debele pločevine narediti po meri, zato to ni relevantno merilo za razlikovanje med njimi. |
| --- | --- |

(26)

Komisija navaja, da je mogoče „posebne debele pločevine“ in druge debele pločevine narediti po meri, zato to ni relevantno merilo za razlikovanje med njimi.

| (27) | V podporo temu zahtevku za izključitev so bili predloženi številni argumenti, ki so posamično analizirani v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(27)

V podporo temu zahtevku za izključitev so bili predloženi številni argumenti, ki so posamično analizirani v nadaljevanju.

| (28) | Komisija na začetku opozarja, da v skladu s sodno prakso ne osnovna uredba ne protidampinški sporazum STO ne določata, kaj zajema pojem „obravnavani izdelek“. Sodišče zato meni, da ima Komisija široko diskrecijsko pravico pri opredelitvi obravnavanega izdelka. Natančneje, ni zahtev za homogenost ali podobnost med zadevnimi izdelki. Sodišča Unije so namesto tega štela za pomembno, ali imajo vsi zadevni izdelki enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti. Splošno sodišče je tudi končno uporabo in zamenljivost štelo za morebitni upoštevni merili. |
| --- | --- |

(28)

Komisija na začetku opozarja, da v skladu s sodno prakso ne osnovna uredba ne protidampinški sporazum STO ne določata, kaj zajema pojem „obravnavani izdelek“. Sodišče zato meni, da ima Komisija široko diskrecijsko pravico pri opredelitvi obravnavanega izdelka. Natančneje, ni zahtev za homogenost ali podobnost med zadevnimi izdelki. Sodišča Unije so namesto tega štela za pomembno, ali imajo vsi zadevni izdelki enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti. Splošno sodišče je tudi končno uporabo in zamenljivost štelo za morebitni upoštevni merili.

| (29) | Komisija bo najprej podala analizo navedenih meril v obravnavani zadevi, nato pa pojasnila, kako se je na podlagi tega odločila izvajati svojo široko diskrecijsko pravico. |
| --- | --- |

(29)

Komisija bo najprej podala analizo navedenih meril v obravnavani zadevi, nato pa pojasnila, kako se je na podlagi tega odločila izvajati svojo široko diskrecijsko pravico.

2.1.1   Razlike v fizikalnih, kemijskih in tehničnih lastnostih

Razlike v fizikalnih, kemijskih in tehničnih lastnostih

| (30) | En uvoznik je trdil, da je „posebne debele pločevine“ mogoče z lahkoto razlikovati od „blagovnih debelih pločevin“ na podlagi kemijskih lastnosti, kot je vsebnost ogljika, fizikalnih lastnostih, kot sta meja lezenja ali trdota po Brinellu, ter tehničnih lastnostih, kot sta označba razreda ali debelina. |
| --- | --- |

(30)

En uvoznik je trdil, da je „posebne debele pločevine“ mogoče z lahkoto razlikovati od „blagovnih debelih pločevin“ na podlagi kemijskih lastnosti, kot je vsebnost ogljika, fizikalnih lastnostih, kot sta meja lezenja ali trdota po Brinellu, ter tehničnih lastnostih, kot sta označba razreda ali debelina.

| (31) | CISA je trdila, da je najpomembnejše merilo (kar zadeva obseg izvoza) za razlikovanje med „posebnimi debelimi pločevinami“ debelina pločevine, ki zajema več kot polovico izdelkov za izključitev. CISA je argument za izključitev iz obsega izdelka utemeljila s strukturo kontrolne številke izdelka, ki se uporablja za združevanje različnih vrst izdelkov za namene preiskav. |
| --- | --- |

(31)

CISA je trdila, da je najpomembnejše merilo (kar zadeva obseg izvoza) za razlikovanje med „posebnimi debelimi pločevinami“ debelina pločevine, ki zajema več kot polovico izdelkov za izključitev. CISA je argument za izključitev iz obsega izdelka utemeljila s strukturo kontrolne številke izdelka, ki se uporablja za združevanje različnih vrst izdelkov za namene preiskav.

| (32) | Struktura kontrolne številke izdelka se uporablja za zagotavljanje, da se izdelki s primerljivimi stroški in cenami primerjajo, ničesar pa ne pove o uporabi ali zamenljivosti izdelka. Pri debelini prav tako ne pove ničesar o fizikalnih, kemijskih ali tehničnih lastnostih izdelka. Natančneje, nobena od zainteresiranih strani ni dokazala, da debela pločevina debeline 155 mm ne bi imela enake končne uporabe in ne bi bila zamenljiva z debelo pločevino debeline 145 mm, pri čemer so vsi drugi parametri enaki. |
| --- | --- |

(32)

Struktura kontrolne številke izdelka se uporablja za zagotavljanje, da se izdelki s primerljivimi stroški in cenami primerjajo, ničesar pa ne pove o uporabi ali zamenljivosti izdelka. Pri debelini prav tako ne pove ničesar o fizikalnih, kemijskih ali tehničnih lastnostih izdelka. Natančneje, nobena od zainteresiranih strani ni dokazala, da debela pločevina debeline 155 mm ne bi imela enake končne uporabe in ne bi bila zamenljiva z debelo pločevino debeline 145 mm, pri čemer so vsi drugi parametri enaki.

| (33) | Poleg tega kljub morebitnim posebnim razlikam v posebnih lastnostih iz uvodne izjave 30 zgoraj to ne dokazuje, da „posebne debele pločevine“ nimajo enakih osnovnih lastnosti kot „blagovne debele pločevine“. |
| --- | --- |

(33)

Poleg tega kljub morebitnim posebnim razlikam v posebnih lastnostih iz uvodne izjave 30 zgoraj to ne dokazuje, da „posebne debele pločevine“ nimajo enakih osnovnih lastnosti kot „blagovne debele pločevine“.

| (34) | Eurofer je zahteval, da opredelitev izdelka ostane nespremenjena, in podprl argumente Komisije iz uvodnih izjav 36 in 41 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(34)

Eurofer je zahteval, da opredelitev izdelka ostane nespremenjena, in podprl argumente Komisije iz uvodnih izjav 36 in 41 začasne uredbe.

| (35) | Navedli so tudi, da dampinški uvoz iz LRK vključuje široko paleto razredov in dimenzij jekla ter zajema legirane in nelegirane jeklene debele pločevine. Nazadnje so navedli, da v obseg zadevnega izdelka ni zajetih nobenih „posebnih zahtev za homogenost ali podobnost med izdelki“. |
| --- | --- |

(35)

Navedli so tudi, da dampinški uvoz iz LRK vključuje široko paleto razredov in dimenzij jekla ter zajema legirane in nelegirane jeklene debele pločevine. Nazadnje so navedli, da v obseg zadevnega izdelka ni zajetih nobenih „posebnih zahtev za homogenost ali podobnost med izdelki“.

| (36) | Komisija opozarja, da je pri protidampinških preiskavah običajno, da obseg izdelka zajema na stotine ali celo tisoče vrst izdelkov, ki niso enaki ali homogeni, imajo pa enake osnovne lastnosti, tako kot v tej preiskavi. |
| --- | --- |

(36)

Komisija opozarja, da je pri protidampinških preiskavah običajno, da obseg izdelka zajema na stotine ali celo tisoče vrst izdelkov, ki niso enaki ali homogeni, imajo pa enake osnovne lastnosti, tako kot v tej preiskavi.

| (37) | Po dokončnem razkritju so Eurofer, CISA in en uvoznik v svojih pripombah in na zaslišanju ponovno obravnavali to vprašanje:






  (a) | CISA ni predložila novih tehtnih argumentov. |
| --- | --- | --- |

(37)

Po dokončnem razkritju so Eurofer, CISA in en uvoznik v svojih pripombah in na zaslišanju ponovno obravnavali to vprašanje:

(a)

CISA ni predložila novih tehtnih argumentov.

| (b) | En uvoznik je trdil, da „posebne debele pločevine“ in „blagovne debele pločevine“ nimajo enakih osnovnih fizikalnih, kemijskih in tehničnih lastnosti ter da dejstvo, da je mogoče debele pločevine narediti po meri, ne more razveljaviti razlikovanja glede na debelino med „posebnimi debelimi pločevinami“ in „blagovnimi debelimi pločevinami“.
  V zvezi s tem je en uvoznik navedel tri predhodne protidampinške primere, v katerih so bile za opredelitev izdelkov v preiskavi uporabljene dimenzije, kot so največji prečni prerez (jeklene vrvi in kabli s poreklom iz LRK in Ukrajine (5)), določen razpon debeline in širine (aluminijaste folije s poreklom iz Armenije, Brazilije in LRK (6)) ali navedba fizikalnih in kemijskih lastnosti (jekla, odporna proti koroziji, s poreklom iz LRK (7)).
  Na podlagi tega je en uvoznik ugotovil, da bi se lahko Komisija za razlikovanje med „posebnimi debelimi pločevinami“ in „blagovnimi debelimi pločevinami“ sklicevala na debelino 150 mm. |
| --- | --- |

(b)

En uvoznik je trdil, da „posebne debele pločevine“ in „blagovne debele pločevine“ nimajo enakih osnovnih fizikalnih, kemijskih in tehničnih lastnosti ter da dejstvo, da je mogoče debele pločevine narediti po meri, ne more razveljaviti razlikovanja glede na debelino med „posebnimi debelimi pločevinami“ in „blagovnimi debelimi pločevinami“.

V zvezi s tem je en uvoznik navedel tri predhodne protidampinške primere, v katerih so bile za opredelitev izdelkov v preiskavi uporabljene dimenzije, kot so največji prečni prerez (jeklene vrvi in kabli s poreklom iz LRK in Ukrajine (5)), določen razpon debeline in širine (aluminijaste folije s poreklom iz Armenije, Brazilije in LRK (6)) ali navedba fizikalnih in kemijskih lastnosti (jekla, odporna proti koroziji, s poreklom iz LRK (7)).

5

6

7

Na podlagi tega je en uvoznik ugotovil, da bi se lahko Komisija za razlikovanje med „posebnimi debelimi pločevinami“ in „blagovnimi debelimi pločevinami“ sklicevala na debelino 150 mm.

| (c) | Eurofer je ravno nasprotno trdil, da imajo vse debele pločevine podobne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti, saj so vse debele pločevine narejene iz ploščato valjanega jekla, so ploščate (tj. ne v kolobarjih) in imajo podoben razpon dimenzij, ki ustreza opredelitvi zadevnega izdelka.
  V zvezi s tem je Eurofer navedel tri predhodne protidampinške primere v jeklarski industriji, v katerih je bil izdelek v preiskavi opredeljen kot ena vrsta izdelka ne glede na debelino ali razred jekla (vroče valjani ploščati izdelki s poreklom iz Bolgarije, Indije, Južne Afrike, Tajvana in Jugoslavije (8)), kljub obsežnemu naboru izdelkov pri vseh vrstah izdelka (žice iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije (9)) ali kljub razlikam pri izgubi jedra ali ravni hrupa (zrnato usmerjeni ploščato valjani izdelki iz silicijevega jekla za elektropločevine s poreklom iz LRK, Japonske, Južne Koreje, Rusije in ZDA (10)).
  Eurofer je nadalje navedel primere v drugih industrijah, kot sta sončni paneli s poreklom iz LRK ter obutev s poreklom iz LRK in Vietnama, v katerih je bilo prav tako ugotovljeno, da so izdelki z različnimi lastnostmi zajeti v opredelitvi zadevnega izdelka.
  Eurofer je nazadnje poudaril navedbo Sodišča prve stopnje (11), da ima Komisija „široko diskrecijsko pravico“ pri opredelitvi podobnega izdelka. |
| --- | --- |

(c)

Eurofer je ravno nasprotno trdil, da imajo vse debele pločevine podobne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti, saj so vse debele pločevine narejene iz ploščato valjanega jekla, so ploščate (tj. ne v kolobarjih) in imajo podoben razpon dimenzij, ki ustreza opredelitvi zadevnega izdelka.

V zvezi s tem je Eurofer navedel tri predhodne protidampinške primere v jeklarski industriji, v katerih je bil izdelek v preiskavi opredeljen kot ena vrsta izdelka ne glede na debelino ali razred jekla (vroče valjani ploščati izdelki s poreklom iz Bolgarije, Indije, Južne Afrike, Tajvana in Jugoslavije (8)), kljub obsežnemu naboru izdelkov pri vseh vrstah izdelka (žice iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije (9)) ali kljub razlikam pri izgubi jedra ali ravni hrupa (zrnato usmerjeni ploščato valjani izdelki iz silicijevega jekla za elektropločevine s poreklom iz LRK, Japonske, Južne Koreje, Rusije in ZDA (10)).

8

9

10

Eurofer je nadalje navedel primere v drugih industrijah, kot sta sončni paneli s poreklom iz LRK ter obutev s poreklom iz LRK in Vietnama, v katerih je bilo prav tako ugotovljeno, da so izdelki z različnimi lastnostmi zajeti v opredelitvi zadevnega izdelka.

Eurofer je nazadnje poudaril navedbo Sodišča prve stopnje (11), da ima Komisija „široko diskrecijsko pravico“ pri opredelitvi podobnega izdelka.

11

| (38) | Komisija ob upoštevanju navedenih pripomb ugotavlja, da tako kot v večini preiskav opredelitev zadevnega izdelka zajema veliko različnih vrst izdelka, ki imajo enake ali podobne osnovne fizikalne, tehnične in kemijske lastnosti. Dejstvo, da so te značilnosti lahko pri vsaki posamezni vrsti izdelka različne, lahko dejansko privede do tega, da se zajame širok nabor vrst. |
| --- | --- |

(38)

Komisija ob upoštevanju navedenih pripomb ugotavlja, da tako kot v večini preiskav opredelitev zadevnega izdelka zajema veliko različnih vrst izdelka, ki imajo enake ali podobne osnovne fizikalne, tehnične in kemijske lastnosti. Dejstvo, da so te značilnosti lahko pri vsaki posamezni vrsti izdelka različne, lahko dejansko privede do tega, da se zajame širok nabor vrst.

| (39) | Komisija nadalje ugotavlja, da čeprav se različne vrste debelih pločevin razlikujejo glede na debelino, razred jekla itd., CISA in en uvoznik nista dokazala oziroma predložila nobenih dokazov ali tehtnih argumentov, zakaj bi bila debelina 150 mm ustrezna za razlikovanje med „posebnimi debelimi pločevinami“ in „blagovnimi debelimi pločevinami“ zaradi fizikalnih, kemijskih in tehničnih lastnosti ali zaradi končne uporabe in zamenljivosti (glej oddelek 2.1.2 v nadaljevanju). |
| --- | --- |

(39)

Komisija nadalje ugotavlja, da čeprav se različne vrste debelih pločevin razlikujejo glede na debelino, razred jekla itd., CISA in en uvoznik nista dokazala oziroma predložila nobenih dokazov ali tehtnih argumentov, zakaj bi bila debelina 150 mm ustrezna za razlikovanje med „posebnimi debelimi pločevinami“ in „blagovnimi debelimi pločevinami“ zaradi fizikalnih, kemijskih in tehničnih lastnosti ali zaradi končne uporabe in zamenljivosti (glej oddelek 2.1.2 v nadaljevanju).

| (40) | Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da imajo „posebne debele pločevine“ in „blagovne debele pločevine“ enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti. |
| --- | --- |

(40)

Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da imajo „posebne debele pločevine“ in „blagovne debele pločevine“ enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti.

2.1.2   Drugačna končna uporaba in zamenljivost

Drugačna končna uporaba in zamenljivost

| (41) | CISA in en uvoznik sta trdila tudi, da ima uvoz „posebnih debelih pločevin“ popolnoma drugačno končno uporabo in ni zamenljiv z „blagovnimi debelimi pločevinami“. CISA je trdila, da je uvoz „posebnih debelih pločevin“ v glavnem namenjen industriji oblikovanja kovin Unije, ki je odvisna od tega uvoza. |
| --- | --- |

(41)

CISA in en uvoznik sta trdila tudi, da ima uvoz „posebnih debelih pločevin“ popolnoma drugačno končno uporabo in ni zamenljiv z „blagovnimi debelimi pločevinami“. CISA je trdila, da je uvoz „posebnih debelih pločevin“ v glavnem namenjen industriji oblikovanja kovin Unije, ki je odvisna od tega uvoza.

| (42) | Hkrati je en uvoznik trdil, da številne različne industrije uporabljajo „posebne debele pločevine“, vključno z rudarskimi stroji in stroji za zemeljska dela, žerjavi in dvižno opremo, gradnjo mostov, vetrnimi elektrarnami, energetsko industrijo itd. |
| --- | --- |

(42)

Hkrati je en uvoznik trdil, da številne različne industrije uporabljajo „posebne debele pločevine“, vključno z rudarskimi stroji in stroji za zemeljska dela, žerjavi in dvižno opremo, gradnjo mostov, vetrnimi elektrarnami, energetsko industrijo itd.

| (43) | Nobeden od uporabnikov v Uniji ali industriji iz uvodnih izjav 41 in 42 zgoraj ni podprl argumenta iz uvodne izjave 40 zgoraj. Ravno nasprotno, zlasti v zvezi z vetrnimi elektrarnami dokazi, ki so jih predložili ta uvoznik in druge zainteresirane strani, kažejo, da proizvajalci vetrnih elektrarn kupujejo debele pločevine, ki niso zajete v opredelitvi „posebnih debelih pločevin“, kot sta predlagala en uvoznik ali CISA, temveč v opredelitvi „blagovnih debelih pločevin“. |
| --- | --- |

(43)

Nobeden od uporabnikov v Uniji ali industriji iz uvodnih izjav 41 in 42 zgoraj ni podprl argumenta iz uvodne izjave 40 zgoraj. Ravno nasprotno, zlasti v zvezi z vetrnimi elektrarnami dokazi, ki so jih predložili ta uvoznik in druge zainteresirane strani, kažejo, da proizvajalci vetrnih elektrarn kupujejo debele pločevine, ki niso zajete v opredelitvi „posebnih debelih pločevin“, kot sta predlagala en uvoznik ali CISA, temveč v opredelitvi „blagovnih debelih pločevin“.

| (44) | Komisija ugotavlja, da res obstaja veliko različnih končnih uporab „posebnih debelih pločevin“. Toda zainteresirane strani niso predložile podrobnih dokazov (na primer računov, izdanih uporabnikom v navedenih industrijah, ki bi dokazovali, da te industrije dejansko uporabljajo navedene izdelke), na podlagi katerih bi Komisija lahko ocenila, ali so končni uporabniki „posebnih debelih pločevin“ in „blagovnih debelih pločevin“ različni, ali pa lahko večina končnih uporabnikov, če ne celo vsi, ene nadomesti z drugimi. Tako ni bilo predloženih dokazov o tem, da „posebne debele pločevine“ niso zamenljive z drugimi debelimi pločevinami. |
| --- | --- |

(44)

Komisija ugotavlja, da res obstaja veliko različnih končnih uporab „posebnih debelih pločevin“. Toda zainteresirane strani niso predložile podrobnih dokazov (na primer računov, izdanih uporabnikom v navedenih industrijah, ki bi dokazovali, da te industrije dejansko uporabljajo navedene izdelke), na podlagi katerih bi Komisija lahko ocenila, ali so končni uporabniki „posebnih debelih pločevin“ in „blagovnih debelih pločevin“ različni, ali pa lahko večina končnih uporabnikov, če ne celo vsi, ene nadomesti z drugimi. Tako ni bilo predloženih dokazov o tem, da „posebne debele pločevine“ niso zamenljive z drugimi debelimi pločevinami.

| (45) | Po dokončnem razkritju so CISA, en uvoznik in Eurofer v svojih pripombah in na zaslišanju ponovno obravnavali to vprašanje. CISA ni predložila novih argumentov. En uvoznik je navedel, da je uporaba debelih pločevin odvisna od izračunanih strukturnih vrednosti in mehanskih vplivov (povezanih s fizikalnimi in kemijskimi lastnostmi) ter od poslovnih vidikov (povezanih s cenami in stroški proizvodnih procesov). |
| --- | --- |

(45)

Po dokončnem razkritju so CISA, en uvoznik in Eurofer v svojih pripombah in na zaslišanju ponovno obravnavali to vprašanje. CISA ni predložila novih argumentov. En uvoznik je navedel, da je uporaba debelih pločevin odvisna od izračunanih strukturnih vrednosti in mehanskih vplivov (povezanih s fizikalnimi in kemijskimi lastnostmi) ter od poslovnih vidikov (povezanih s cenami in stroški proizvodnih procesov).

| (46) | Svoje argumente so podprli z:






  (a) | objavo nemškega združenja proizvajalcev jekla, ki navaja korelacije med maso, debelino, močjo in razredom jekla; |
| --- | --- | --- |

(46)

Svoje argumente so podprli z:

(a)

objavo nemškega združenja proizvajalcev jekla, ki navaja korelacije med maso, debelino, močjo in razredom jekla;

| (b) | cenovno politiko proizvajalcev Unije, v skladu s katero za debele pločevine debeline nad 120 mm veljajo dodatne dajatve; |
| --- | --- |

(b)

cenovno politiko proizvajalcev Unije, v skladu s katero za debele pločevine debeline nad 120 mm veljajo dodatne dajatve;

| (c) | primerjavo dveh tehnologij proizvodnje debelih pločevin, tj. iz ingotov, ki so dražji, in iz kontinuirno litih palic, ki so cenejše; |
| --- | --- |

(c)

primerjavo dveh tehnologij proizvodnje debelih pločevin, tj. iz ingotov, ki so dražji, in iz kontinuirno litih palic, ki so cenejše;

| (d) | dejstvom, da je v LRK največja debelina palic 400 mm, kar pomeni, da so kot surovina za proizvodnjo debelih pločevin debeline nad 200 mm potrebni ingoti (kar pomeni dražji postopek); |
| --- | --- |

(d)

dejstvom, da je v LRK največja debelina palic 400 mm, kar pomeni, da so kot surovina za proizvodnjo debelih pločevin debeline nad 200 mm potrebni ingoti (kar pomeni dražji postopek);

| (e) | tem, da nekateri proizvajalci Unije v LRK izvažajo debele pločevine posebnih razredov. |
| --- | --- |

(e)

tem, da nekateri proizvajalci Unije v LRK izvažajo debele pločevine posebnih razredov.

| (47) | Komisija ugotavlja, da CISA in en uvoznik nista predložila nobenih dokazov, ki bi potrdili, da je debelina pločevine nad ali pod 150 mm objektivno merilo za razlikovanje med „posebnimi debelimi pločevinami“ in „blagovnimi debelimi pločevinami“. |
| --- | --- |

(47)

Komisija ugotavlja, da CISA in en uvoznik nista predložila nobenih dokazov, ki bi potrdili, da je debelina pločevine nad ali pod 150 mm objektivno merilo za razlikovanje med „posebnimi debelimi pločevinami“ in „blagovnimi debelimi pločevinami“.

| (48) | Prav tako ni bilo predloženih dokazov, da med mejnimi segmenti debelih pločevin ni prekrivanja in konkurence, na primer med tistimi debeline 155 mm in 145 mm. Več računov, ki jih je predložil en uvoznik, je ravno nasprotno pokazalo, da so bile „blagovne debele pločevine“ in „posebne debele pločevine“ prodane isti stranki in navedene na istem računu. |
| --- | --- |

(48)

Prav tako ni bilo predloženih dokazov, da med mejnimi segmenti debelih pločevin ni prekrivanja in konkurence, na primer med tistimi debeline 155 mm in 145 mm. Več računov, ki jih je predložil en uvoznik, je ravno nasprotno pokazalo, da so bile „blagovne debele pločevine“ in „posebne debele pločevine“ prodane isti stranki in navedene na istem računu.

| (49) | Po dokončnem razkritju je en uvoznik nadalje navedel, da bi lahko Komisija uvedla novo ločeno oznako TARIC za razlikovanje med „blagovnimi debelimi pločevinami“ in „posebnimi debelimi pločevinami“ s sklicevanjem na fizikalne in kemijske lastnosti ter debelino. Ta stran je predlagala tudi formalno zahtevo za inšpekcijsko poročilo neodvisne družbe za raziskovanje, da bi potrdili navedeno razlikovanje pri carinjenju. |
| --- | --- |

(49)

Po dokončnem razkritju je en uvoznik nadalje navedel, da bi lahko Komisija uvedla novo ločeno oznako TARIC za razlikovanje med „blagovnimi debelimi pločevinami“ in „posebnimi debelimi pločevinami“ s sklicevanjem na fizikalne in kemijske lastnosti ter debelino. Ta stran je predlagala tudi formalno zahtevo za inšpekcijsko poročilo neodvisne družbe za raziskovanje, da bi potrdili navedeno razlikovanje pri carinjenju.

| (50) | Ker merilo debeline 150 mm kot mejne vrednosti med „posebnimi debelimi pločevinami“ in „blagovnimi debelimi pločevinami“ ni ustrezno utemeljeno, argumenta v zvezi z opredelitvijo carinskih oznak in formalnega pregledovanja ni treba obravnavati, kot je predlagal en uvoznik. Toda Komisija se strinja, da je s tehničnega vidika nekatere izdelke načeloma mogoče izključiti iz obsega izdelka. Odločilno vprašanje pa je, ali je na podlagi pravnih, gospodarskih in političnih premislekov takšna izključitev upravičena (v zvezi s tem glej naslednji oddelek). |
| --- | --- |

(50)

Ker merilo debeline 150 mm kot mejne vrednosti med „posebnimi debelimi pločevinami“ in „blagovnimi debelimi pločevinami“ ni ustrezno utemeljeno, argumenta v zvezi z opredelitvijo carinskih oznak in formalnega pregledovanja ni treba obravnavati, kot je predlagal en uvoznik. Toda Komisija se strinja, da je s tehničnega vidika nekatere izdelke načeloma mogoče izključiti iz obsega izdelka. Odločilno vprašanje pa je, ali je na podlagi pravnih, gospodarskih in političnih premislekov takšna izključitev upravičena (v zvezi s tem glej naslednji oddelek).

| (51) | En uvoznik je v svojih pripombah v zvezi z dokončnim razkritjem nadalje navedel številne anonimizirane račune, ki jih je opisal kot svojo prodajo „posebnih debelih pločevin“ uporabnikom v industrijah rudarskih strojev in strojev za zemeljska dela, žerjavov in dvižne opreme, gradnje mostov, vetrnih elektrarn, v energetski industriji itd. En uvoznik je navedel tudi, da se je pripravljen strinjati z dogovori Komisije za preverjanje teh podatkov. |
| --- | --- |

(51)

En uvoznik je v svojih pripombah v zvezi z dokončnim razkritjem nadalje navedel številne anonimizirane račune, ki jih je opisal kot svojo prodajo „posebnih debelih pločevin“ uporabnikom v industrijah rudarskih strojev in strojev za zemeljska dela, žerjavov in dvižne opreme, gradnje mostov, vetrnih elektrarn, v energetski industriji itd. En uvoznik je navedel tudi, da se je pripravljen strinjati z dogovori Komisije za preverjanje teh podatkov.

| (52) | Komisija meni, da v obravnavanem primeru takšno preverjanje ni potrebno. Poleg tega bi bilo glede na zelo pozno ponudbo v praksi preverjanje zelo težko ali celo nemogoče izvesti. |
| --- | --- |

(52)

Komisija meni, da v obravnavanem primeru takšno preverjanje ni potrebno. Poleg tega bi bilo glede na zelo pozno ponudbo v praksi preverjanje zelo težko ali celo nemogoče izvesti.

| (53) | Toda kot je navedeno v uvodni izjavi 47 zgoraj, je več računov, ki jih je predložil en uvoznik, pokazalo, da so bile „blagovne debele pločevine“ in „posebne debele pločevine“ prodane isti stranki in navedene na istem računu. To jasno kaže, da lahko iste stranke uporabljajo obe vrsti debelih pločevin, kar tudi počnejo. |
| --- | --- |

(53)

Toda kot je navedeno v uvodni izjavi 47 zgoraj, je več računov, ki jih je predložil en uvoznik, pokazalo, da so bile „blagovne debele pločevine“ in „posebne debele pločevine“ prodane isti stranki in navedene na istem računu. To jasno kaže, da lahko iste stranke uporabljajo obe vrsti debelih pločevin, kar tudi počnejo.

| (54) | En uvoznik je v svojih pripombah v zvezi z dokončnim razkritjem navedel tudi objavo informacijskega centra Stahl-Informations-Zentrum, ki opisuje različne načine uporabe debelih pločevin. Komisija ustrezno upošteva to poročilo in je seznanjena z različnimi načini uporabe debelih pločevin. Toda kot je navedeno v uvodni izjavi 44 zgoraj, ni bilo predloženih dokazov o tem, da „posebne debele pločevine“ niso zamenljive z drugimi debelimi pločevinami. |
| --- | --- |

(54)

En uvoznik je v svojih pripombah v zvezi z dokončnim razkritjem navedel tudi objavo informacijskega centra Stahl-Informations-Zentrum, ki opisuje različne načine uporabe debelih pločevin. Komisija ustrezno upošteva to poročilo in je seznanjena z različnimi načini uporabe debelih pločevin. Toda kot je navedeno v uvodni izjavi 44 zgoraj, ni bilo predloženih dokazov o tem, da „posebne debele pločevine“ niso zamenljive z drugimi debelimi pločevinami.

| (55) | En uvoznik je v svojih pripombah v zvezi z dokončnim razkritjem nazadnje navedel protidampinške ukrepe na debele pločevine v Avstraliji in ZDA, kjer je bila uvedena izključitev nekaterih vrst izdelkov na podlagi razreda in debeline. |
| --- | --- |

(55)

En uvoznik je v svojih pripombah v zvezi z dokončnim razkritjem nazadnje navedel protidampinške ukrepe na debele pločevine v Avstraliji in ZDA, kjer je bila uvedena izključitev nekaterih vrst izdelkov na podlagi razreda in debeline.

| (56) | Vendar Komisija opozarja, da so bile te izključitve uvedene v fazi začetka postopka, odločitev o izključitvi pa ni bila utemeljena z razlogi. V vsakem primeru pa odločitve drugih članic STO ne vplivajo na razmere v Uniji. |
| --- | --- |

(56)

Vendar Komisija opozarja, da so bile te izključitve uvedene v fazi začetka postopka, odločitev o izključitvi pa ni bila utemeljena z razlogi. V vsakem primeru pa odločitve drugih članic STO ne vplivajo na razmere v Uniji.

| (57) | Eurofer je v svojih pripombah v zvezi z dokončnim razkritjem navedel, da razred, ki sta ga en uvoznik in CISA opredelila kot „posebne debele pločevine“, temelji zgolj na njuni lastni arbitrarni razvrstitvi. Eurofer je to ponazoril z dvema primeroma, ki potrjujeta ugotovitve Komisije iz uvodne izjave 47 zgoraj:






  (a) | navedeni strani konstrukcijsko jeklo razreda S500 uvrščata v „posebne debele pločevine“, jeklo za gradnjo ladij razreda AQ51 pa v „blagovne debele pločevine“, čeprav imata ta razreda jekla podobno mejo lezenja in natezno trdnost; |
| --- | --- | --- |

(57)

Eurofer je v svojih pripombah v zvezi z dokončnim razkritjem navedel, da razred, ki sta ga en uvoznik in CISA opredelila kot „posebne debele pločevine“, temelji zgolj na njuni lastni arbitrarni razvrstitvi. Eurofer je to ponazoril z dvema primeroma, ki potrjujeta ugotovitve Komisije iz uvodne izjave 47 zgoraj:

(a)

navedeni strani konstrukcijsko jeklo razreda S500 uvrščata v „posebne debele pločevine“, jeklo za gradnjo ladij razreda AQ51 pa v „blagovne debele pločevine“, čeprav imata ta razreda jekla podobno mejo lezenja in natezno trdnost;

| (b) | navedeni strani legirano jeklo za tlačno posodo uvrščata v „blagovne debele pločevine“, razne druge razrede legiranega jekla pa v „posebne debele pločevine“. |
| --- | --- |

(b)

navedeni strani legirano jeklo za tlačno posodo uvrščata v „blagovne debele pločevine“, razne druge razrede legiranega jekla pa v „posebne debele pločevine“.

| (58) | Na podlagi tega Komisija zavrača trditev, da imajo „posebne debele pločevine“ drugačno končno uporabo in niso zamenljive z drugimi izdelki iz te preiskave. |
| --- | --- |

(58)

Na podlagi tega Komisija zavrača trditev, da imajo „posebne debele pločevine“ drugačno končno uporabo in niso zamenljive z drugimi izdelki iz te preiskave.

2.1.3   Ocena možnosti izključitve nekaterih izdelkov iz obsega izdelka

Ocena možnosti izključitve nekaterih izdelkov iz obsega izdelka

| (59) | Komisija ugotavlja, da dejstvo, da je v okviru obsega izdelka mogoče razlikovati med vrstami, razredi, kakovostmi itd. debelih pločevin ter med načini in stroški proizvodnje, ne preprečuje, da se lahko štejejo za en sam izdelek, dokler imajo enake osnovne fizikalne, tehnične in/ali kemijske lastnosti. Komisija se v zvezi s tem sklicuje na sodno prakso iz uvodne izjave 28 zgoraj. |
| --- | --- |

(59)

Komisija ugotavlja, da dejstvo, da je v okviru obsega izdelka mogoče razlikovati med vrstami, razredi, kakovostmi itd. debelih pločevin ter med načini in stroški proizvodnje, ne preprečuje, da se lahko štejejo za en sam izdelek, dokler imajo enake osnovne fizikalne, tehnične in/ali kemijske lastnosti. Komisija se v zvezi s tem sklicuje na sodno prakso iz uvodne izjave 28 zgoraj.

| (60) | Komisija priznava tudi, da bi lahko po vzoru preiskovalnih organov v drugih državah članicah STO nekatere izdelke izključila iz obsega preiskave, če bi se ji zdelo takšno ukrepanje primerno. |
| --- | --- |

(60)

Komisija priznava tudi, da bi lahko po vzoru preiskovalnih organov v drugih državah članicah STO nekatere izdelke izključila iz obsega preiskave, če bi se ji zdelo takšno ukrepanje primerno.

| (61) | Vendar Komisija meni, da na podlagi ocene vseh dejstev, ugotovljenih med preiskavo, takšna izključitev ni upravičena. |
| --- | --- |

(61)

Vendar Komisija meni, da na podlagi ocene vseh dejstev, ugotovljenih med preiskavo, takšna izključitev ni upravičena.

| (62) | CISA je predložila tudi izračun, ki kaže, da bi izključitev „posebnih debelih pločevin“ predstavljala 9,2 % celotnega uvoza iz LRK. Na podlagi tega je trdila, da bo imela izključitev „posebnih debelih pločevin“ iz obsega izdelka „zelo omejen vpliv na splošno določitev preiskave“ in da naj „ne bi ogrozila splošnega učinka protidampinških ukrepov na dampinški uvoz debelih pločevin“, saj bi za „blagovne debele pločevine“ ukrepi še naprej veljali. |
| --- | --- |

(62)

CISA je predložila tudi izračun, ki kaže, da bi izključitev „posebnih debelih pločevin“ predstavljala 9,2 % celotnega uvoza iz LRK. Na podlagi tega je trdila, da bo imela izključitev „posebnih debelih pločevin“ iz obsega izdelka „zelo omejen vpliv na splošno določitev preiskave“ in da naj „ne bi ogrozila splošnega učinka protidampinških ukrepov na dampinški uvoz debelih pločevin“, saj bi za „blagovne debele pločevine“ ukrepi še naprej veljali.

| (63) | Analiza izvoza vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz LRK na podlagi kontrolne številke izdelka kaže, da „posebne debele pločevine“ nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije in tako prispevajo k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(63)

Analiza izvoza vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz LRK na podlagi kontrolne številke izdelka kaže, da „posebne debele pločevine“ nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije in tako prispevajo k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (64) | Ker ni mogoče ugotoviti, da imajo „posebne debele pločevine“ drugačno končno uporabo kot „blagovne debele pločevine“ in da s slednjimi niso zamenljive, trenutne omejene količine te prodaje ne morejo biti kazalnik, da njihova izključitev ne bi ogrozila učinkovitosti ukrepov. Če bi „posebne debele pločevine“ izključili iz obsega izdelka, bi lahko uporabniki, ki trenutno kupujejo „blagovne debele pločevine“, začeli uporabljati „posebne debele pločevine“, s čimer bi se izognili pristojbinam in ogrozili učinkovitost ukrepov. |
| --- | --- |

(64)

Ker ni mogoče ugotoviti, da imajo „posebne debele pločevine“ drugačno končno uporabo kot „blagovne debele pločevine“ in da s slednjimi niso zamenljive, trenutne omejene količine te prodaje ne morejo biti kazalnik, da njihova izključitev ne bi ogrozila učinkovitosti ukrepov. Če bi „posebne debele pločevine“ izključili iz obsega izdelka, bi lahko uporabniki, ki trenutno kupujejo „blagovne debele pločevine“, začeli uporabljati „posebne debele pločevine“, s čimer bi se izognili pristojbinam in ogrozili učinkovitost ukrepov.

| (65) | Poleg tega proizvajalci Unije v nasprotju z razmerami v drugih državah članicah STO vse vrste debelih pločevin proizvajajo v znatnih količinah in vsi ti izdelki trpijo zaradi škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(65)

Poleg tega proizvajalci Unije v nasprotju z razmerami v drugih državah članicah STO vse vrste debelih pločevin proizvajajo v znatnih količinah in vsi ti izdelki trpijo zaradi škodljivega dampinga.

| (66) | Na podlagi tega Komisija zavrača trditev, da izključitev „posebnih debelih pločevin“ ne bi ogrozila učinkovitosti protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(66)

Na podlagi tega Komisija zavrača trditev, da izključitev „posebnih debelih pločevin“ ne bi ogrozila učinkovitosti protidampinških ukrepov.

2.1.4   Sklep

Sklep

| (67) | Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da nobena od trditev združenja CISA in enega uvoznika ne dokazuje, da bi morale biti „posebne debele pločevine“ izključene iz obsega izdelka v preiskavi. |
| --- | --- |

(67)

Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da nobena od trditev združenja CISA in enega uvoznika ne dokazuje, da bi morale biti „posebne debele pločevine“ izključene iz obsega izdelka v preiskavi.

| (68) | Ker v zvezi z obsegom izdelka ni bilo dodatnih pripomb, Komisija potrjuje opredelitev zadevnega izdelka iz uvodnih izjav 30 in 31 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(68)

Ker v zvezi z obsegom izdelka ni bilo dodatnih pripomb, Komisija potrjuje opredelitev zadevnega izdelka iz uvodnih izjav 30 in 31 začasne uredbe.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1   Normalna vrednost

Normalna vrednost

3.1.1   Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

| (69) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 43 začasne uredbe, ni nobeden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov predložil zahtevka za TGO in ni bilo sprejetih zahtevkov za individualno preiskavo, vključno z zahtevki za TGO. |
| --- | --- |

(69)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 43 začasne uredbe, ni nobeden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov predložil zahtevka za TGO in ni bilo sprejetih zahtevkov za individualno preiskavo, vključno z zahtevki za TGO.

3.1.2   Primerljiva država

Primerljiva država

| (70) | V začasni uredbi je bila v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe kot primerljiva država izbrana Avstralija. |
| --- | --- |

(70)

V začasni uredbi je bila v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe kot primerljiva država izbrana Avstralija.

| (71) | Po objavi začasne uredbe je CISA navedla, da je na začetku preiskave predložila pripombo o morebitni uporabi Združenih držav Amerike, v kateri je izrazila veliko zaskrbljenost v zvezi s to izbiro, saj bi posledično Komisija uporabljala podatke od družb, povezanih z industrijo Unije. CISA je navedla, da bi morala Komisija uporabljati podatke iz drugih držav in ZDA uporabiti le v skrajnem primeru, če druge države ne bi sodelovale. |
| --- | --- |

(71)

Po objavi začasne uredbe je CISA navedla, da je na začetku preiskave predložila pripombo o morebitni uporabi Združenih držav Amerike, v kateri je izrazila veliko zaskrbljenost v zvezi s to izbiro, saj bi posledično Komisija uporabljala podatke od družb, povezanih z industrijo Unije. CISA je navedla, da bi morala Komisija uporabljati podatke iz drugih držav in ZDA uporabiti le v skrajnem primeru, če druge države ne bi sodelovale.

| (72) | Po objavi začasne uredbe so Eurofer, en proizvajalec izvoznik iz LRK in CISA predložili pripombe o izbiri Avstralije in zahtevali, da Komisija raje uporabi Združene države Amerike. |
| --- | --- |

(72)

Po objavi začasne uredbe so Eurofer, en proizvajalec izvoznik iz LRK in CISA predložili pripombe o izbiri Avstralije in zahtevali, da Komisija raje uporabi Združene države Amerike.

| (73) | Eurofer in proizvajalec izvoznik iz LRK sta predlagala, naj Komisija uporabi podatke iz Združenih držav Amerike, saj je tam več konkurenčnih domačih proizvajalcev in bi bili na voljo podatki o več vrstah izdelkov kot od edinega avstralskega proizvajalca. |
| --- | --- |

(73)

Eurofer in proizvajalec izvoznik iz LRK sta predlagala, naj Komisija uporabi podatke iz Združenih držav Amerike, saj je tam več konkurenčnih domačih proizvajalcev in bi bili na voljo podatki o več vrstah izdelkov kot od edinega avstralskega proizvajalca.

| (74) | Glede na to, da je pri preiskavi sodeloval le en proizvajalec iz ZDA, podatki od drugih proizvajalcev ne bi bili na voljo, če bi bile ZDA izbrane kot primerljiva država. |
| --- | --- |

(74)

Glede na to, da je pri preiskavi sodeloval le en proizvajalec iz ZDA, podatki od drugih proizvajalcev ne bi bili na voljo, če bi bile ZDA izbrane kot primerljiva država.

| (75) | CISA je zahtevala, naj Komisija za izračun stopnje dampinga uporabi podatke od edinega sodelujočega proizvajalca iz ZDA in naj v primeru „popolnoma drugačnih“ rezultatov v primerjavi z začasno fazo, v kateri je bila uporabljena Avstralija, zaključi, da Avstralija ni „ustrezna primerljiva država“, ter namesto nje uporabi ZDA. |
| --- | --- |

(75)

CISA je zahtevala, naj Komisija za izračun stopnje dampinga uporabi podatke od edinega sodelujočega proizvajalca iz ZDA in naj v primeru „popolnoma drugačnih“ rezultatov v primerjavi z začasno fazo, v kateri je bila uporabljena Avstralija, zaključi, da Avstralija ni „ustrezna primerljiva država“, ter namesto nje uporabi ZDA.

| (76) | Ta zahteva je bila zavrnjena. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 44 do 52 začasne uredbe, je bila Avstralija izbrana kot primerljiva država, novi argumenti pa niso dokazali, da Avstralija ni primerna. |
| --- | --- |

(76)

Ta zahteva je bila zavrnjena. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 44 do 52 začasne uredbe, je bila Avstralija izbrana kot primerljiva država, novi argumenti pa niso dokazali, da Avstralija ni primerna.

| (77) | CISA je po dokončnem razkritju predložila dodatne pripombe v zvezi s primernostjo Avstralije kot primerljive države. |
| --- | --- |

(77)

CISA je po dokončnem razkritju predložila dodatne pripombe v zvezi s primernostjo Avstralije kot primerljive države.

| (78) | Najprej je opozorila, da je izračun stopenj dampinga za proizvajalce izvoznike iz LRK višji od stopenj škode, tako da je bila normalna vrednost v Avstraliji višja od neškodljive cene industrije Unije, če se upošteva povprečje. CISA je na podlagi tega zaključila, da Avstralija „nikakor ne more šteti za ustrezno primerljivo državo“. |
| --- | --- |

(78)

Najprej je opozorila, da je izračun stopenj dampinga za proizvajalce izvoznike iz LRK višji od stopenj škode, tako da je bila normalna vrednost v Avstraliji višja od neškodljive cene industrije Unije, če se upošteva povprečje. CISA je na podlagi tega zaključila, da Avstralija „nikakor ne more šteti za ustrezno primerljivo državo“.

| (79) | Ta argument se zavrne. Informacija o stopnji normalne vrednosti na podlagi cen ali stroškov v zadevni državi s tržnim gospodarstvom se preveri po izbiri primerljive države. Normalna vrednost pomeni domačo ceno podobnega izdelka na domačem trgu države s tržnim gospodarstvom in ni razlog za zavrnitev Avstralije kot primerljive države. |
| --- | --- |

(79)

Ta argument se zavrne. Informacija o stopnji normalne vrednosti na podlagi cen ali stroškov v zadevni državi s tržnim gospodarstvom se preveri po izbiri primerljive države. Normalna vrednost pomeni domačo ceno podobnega izdelka na domačem trgu države s tržnim gospodarstvom in ni razlog za zavrnitev Avstralije kot primerljive države.

| (80) | CISA je nato navedla nedavno zadevo proti LRK (armaturne palice iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti (12)), v kateri je trdila, da je Komisija nekatere vrste izdelkov odstranila iz normalne vrednosti v primerljivi državi, potem ko so „zainteresirane strani izpodbijale zelo visoke domače cene in stroške proizvodnje“. |
| --- | --- |

(80)

CISA je nato navedla nedavno zadevo proti LRK (armaturne palice iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti (12)), v kateri je trdila, da je Komisija nekatere vrste izdelkov odstranila iz normalne vrednosti v primerljivi državi, potem ko so „zainteresirane strani izpodbijale zelo visoke domače cene in stroške proizvodnje“.

armaturne palice iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti

12

| (81) | Primer, ki ga je navedla CISA, ni pomemben za sedanjo preiskavo. Komisija je v primeru armaturnih palic iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti ugotovila, da so nekatere vrste izdelkov narejene v skladu s standardi primerljive države in niso konkurenčne vrstam izdelkov, ki se izvažajo iz LRK. Te določene vrste izdelkov niso bile upoštevane pri primerjavi normalne vrednosti z izvozno ceno proizvajalcev izvoznikov iz LRK. |
| --- | --- |

(81)

Primer, ki ga je navedla CISA, ni pomemben za sedanjo preiskavo. Komisija je v primeru armaturnih palic iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti ugotovila, da so nekatere vrste izdelkov narejene v skladu s standardi primerljive države in niso konkurenčne vrstam izdelkov, ki se izvažajo iz LRK. Te določene vrste izdelkov niso bile upoštevane pri primerjavi normalne vrednosti z izvozno ceno proizvajalcev izvoznikov iz LRK.

| (82) | Ker CISA ni trdila, da proizvajalec v Avstraliji proizvaja vrste izdelkov, ki niso konkurenčne vrstam izdelkov, ki se izvažajo iz LRK v Unijo, primer ni pomemben. |
| --- | --- |

(82)

Ker CISA ni trdila, da proizvajalec v Avstraliji proizvaja vrste izdelkov, ki niso konkurenčne vrstam izdelkov, ki se izvažajo iz LRK v Unijo, primer ni pomemben.

| (83) | Ker v zvezi s primerljivo državo ni bilo nobenih drugih pripomb, se začasni sklep Komisije iz uvodne izjave 52 začasne uredbe, da se Avstralija uporabi kot primerljiva država, potrdi. |
| --- | --- |

(83)

Ker v zvezi s primerljivo državo ni bilo nobenih drugih pripomb, se začasni sklep Komisije iz uvodne izjave 52 začasne uredbe, da se Avstralija uporabi kot primerljiva država, potrdi.

3.1.3   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (84) | Eurofer je predložil pripombo o začasni metodologiji Komisije iz uvodne izjave 68 začasne uredbe v zvezi z vrstami izdelkov, ki jih primerljivi proizvajalec ne prodaja. Zahtevali so, naj Komisija „vključi prilagoditev, ki bi upoštevala višje stroške“ izdelkov, ki se ne prodajajo na domačem trgu primerljive države. |
| --- | --- |

(84)

Eurofer je predložil pripombo o začasni metodologiji Komisije iz uvodne izjave 68 začasne uredbe v zvezi z vrstami izdelkov, ki jih primerljivi proizvajalec ne prodaja. Zahtevali so, naj Komisija „vključi prilagoditev, ki bi upoštevala višje stroške“ izdelkov, ki se ne prodajajo na domačem trgu primerljive države.

| (85) | Komisija to zahtevo zavrača, saj so v zvezi s stroški ali ceno debele pločevine v Avstraliji na voljo le preverjeni podatki proizvajalca iz primerljive države. Če proizvajalec ni proizvedel določene vrste izdelka, ki ga izvaža proizvajalec izvoznik iz LRK, ni na voljo nobenih podatkov za takšno prilagoditev. |
| --- | --- |

(85)

Komisija to zahtevo zavrača, saj so v zvezi s stroški ali ceno debele pločevine v Avstraliji na voljo le preverjeni podatki proizvajalca iz primerljive države. Če proizvajalec ni proizvedel določene vrste izdelka, ki ga izvaža proizvajalec izvoznik iz LRK, ni na voljo nobenih podatkov za takšno prilagoditev.

| (86) | Ker v zvezi z normalno vrednostjo ni bilo nobenih drugih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 53 do 68 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(86)

Ker v zvezi z normalno vrednostjo ni bilo nobenih drugih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 53 do 68 začasne uredbe potrdijo.

3.2   Izvozna cena

Izvozna cena

| (87) | Ker v zvezi z izvozno ceno ni bilo pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 69 in 70 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(87)

Ker v zvezi z izvozno ceno ni bilo pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 69 in 70 začasne uredbe potrdijo.

3.3   Primerjava

Primerjava

| (88) | Ker v zvezi s primerjavo ni bilo pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 71 do 73 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(88)

Ker v zvezi s primerjavo ni bilo pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 71 do 73 začasne uredbe potrdijo.

3.4   Stopnje dampinga

Stopnje dampinga

| (89) | Ker v zvezi s stopnjami dampinga ni bilo pripomb, se začasne stopnje dampinga iz preglednice 2 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(89)

Ker v zvezi s stopnjami dampinga ni bilo pripomb, se začasne stopnje dampinga iz preglednice 2 začasne uredbe potrdijo.

4.   ŠKODA

ŠKODA

4.1   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (90) | Ker v zvezi z opredelitvijo pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 82 do 85 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(90)

Ker v zvezi z opredelitvijo pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 82 do 85 začasne uredbe potrdijo.

4.2   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (91) | Ker v zvezi s potrošnjo Unije ni bilo pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 86 do 89 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(91)

Ker v zvezi s potrošnjo Unije ni bilo pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 86 do 89 začasne uredbe potrdijo.

4.3   Obseg in tržni deleži uvoza

Obseg in tržni deleži uvoza

| (92) | Ker v zvezi z obsegom in tržnim deležem uvoza iz LRK ni bilo pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 90 do 94 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(92)

Ker v zvezi z obsegom in tržnim deležem uvoza iz LRK ni bilo pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 90 do 94 začasne uredbe potrdijo.

4.4   Uvozne cene iz LRK in nelojalno nižanje prodajnih cen

Uvozne cene iz LRK in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (93) | Eurofer je navedel, da Komisija „ne bi smela podcenjevati stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen z nerealno visokimi prilagoditvami za stroške, nastale po uvozu“. |
| --- | --- |

(93)

Eurofer je navedel, da Komisija „ne bi smela podcenjevati stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen z nerealno visokimi prilagoditvami za stroške, nastale po uvozu“.

| (94) | Toda Komisija navaja, da so bili zneski za stroške, nastale po uvozu, potrjeni med preveritvami na kraju samem, zato jih ni mogoče šteti za nerealno visoke. |
| --- | --- |

(94)

Toda Komisija navaja, da so bili zneski za stroške, nastale po uvozu, potrjeni med preveritvami na kraju samem, zato jih ni mogoče šteti za nerealno visoke.

| (95) | Eurofer je nadalje trdil, da „se cene industrije Unije prav tako ne bi smele znižati zaradi provizij povezanih strank, plačanih znotraj skupine družb“. |
| --- | --- |

(95)

Eurofer je nadalje trdil, da „se cene industrije Unije prav tako ne bi smele znižati zaradi provizij povezanih strank, plačanih znotraj skupine družb“.

| (96) | Komisija navaja, da je odbitek za provizije upravičen, kadar družba, ki posreduje pri transakciji, opravlja funkcije zastopnika, ne glede na to, ali je družba povezana ali ne. Poleg tega ni niti Eurofer niti kateri koli posamezni proizvajalec Unije predložil nobenega argumenta, ki bi dokazoval nasprotno. Komisija zato vztraja pri stališču, da je odbitek upravičen. |
| --- | --- |

(96)

Komisija navaja, da je odbitek za provizije upravičen, kadar družba, ki posreduje pri transakciji, opravlja funkcije zastopnika, ne glede na to, ali je družba povezana ali ne. Poleg tega ni niti Eurofer niti kateri koli posamezni proizvajalec Unije predložil nobenega argumenta, ki bi dokazoval nasprotno. Komisija zato vztraja pri stališču, da je odbitek upravičen.

| (97) | Eurofer je predložil tudi, da „kitajski proizvajalci izvozniki običajnim konstrukcijskim jeklom pogosto dodajo določeno količino bora ali kroma, da bi bili upravičeni do kitajskih davčnih olajšav, nato pa na trgu Unije jeklo prodajo kot običajno nelegirano konstrukcijsko jeklo (npr. razredi S235, S275 in S355)“. Zahteval je, da Komisija „v svoji analizi nelojalnega nižanja prodajnih cen zagotovi ustrezno usklajenost teh izdelkov s prodajo razredov S235, S275 in S355 industrije Unije“. |
| --- | --- |

(97)

Eurofer je predložil tudi, da „kitajski proizvajalci izvozniki običajnim konstrukcijskim jeklom pogosto dodajo določeno količino bora ali kroma, da bi bili upravičeni do kitajskih davčnih olajšav, nato pa na trgu Unije jeklo prodajo kot običajno nelegirano konstrukcijsko jeklo (npr. razredi S235, S275 in S355)“. Zahteval je, da Komisija „v svoji analizi nelojalnega nižanja prodajnih cen zagotovi ustrezno usklajenost teh izdelkov s prodajo razredov S235, S275 in S355 industrije Unije“.

| (98) | Analiza nelojalnega nižanja prodajnih cen primerja uvozne cene iz LRK s cenami Unije na podlagi kontrolne številke izdelka, ki je skupna vsem delom preiskave. Razred jekla je del kontrolne številke izdelka in je bil preverjen med preveritvenimi obiski pri vzorčenih proizvajalcih izvoznikih iz LRK in proizvajalcih Unije. Isti razredi jekla so bili torej usklajeni za analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(98)

Analiza nelojalnega nižanja prodajnih cen primerja uvozne cene iz LRK s cenami Unije na podlagi kontrolne številke izdelka, ki je skupna vsem delom preiskave. Razred jekla je del kontrolne številke izdelka in je bil preverjen med preveritvenimi obiski pri vzorčenih proizvajalcih izvoznikih iz LRK in proizvajalcih Unije. Isti razredi jekla so bili torej usklajeni za analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen.

| (99) | Ker v zvezi z uvoznimi cenami iz LRK in nelojalnim nižanjem prodajnih cen ni bilo nobenih dodatnih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 95 do 99 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(99)

Ker v zvezi z uvoznimi cenami iz LRK in nelojalnim nižanjem prodajnih cen ni bilo nobenih dodatnih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 95 do 99 začasne uredbe potrdijo.

4.5   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

4.5.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (100) | Komisija v uvodni izjavi 104 začasne uredbe ugotavlja, da je eden od vzorčenih proizvajalcev Unije decembra 2015 prekinil proizvodnjo debelih pločevin. |
| --- | --- |

(100)

Komisija v uvodni izjavi 104 začasne uredbe ugotavlja, da je eden od vzorčenih proizvajalcev Unije decembra 2015 prekinil proizvodnjo debelih pločevin.

| (101) | En proizvajalec izvoznik iz LRK je trdil, da bi morala Komisija tega vzorčenega proizvajalca Unije izključiti iz analize škode, ker „ostaja možnost izkrivljanja, tako da bi bilo treba opraviti revidirano analizo brez informacij nekdanje družbe ali pa bi bilo treba zbrati podatke od drugega proizvajalca EU“. |
| --- | --- |

(101)

En proizvajalec izvoznik iz LRK je trdil, da bi morala Komisija tega vzorčenega proizvajalca Unije izključiti iz analize škode, ker „ostaja možnost izkrivljanja, tako da bi bilo treba opraviti revidirano analizo brez informacij nekdanje družbe ali pa bi bilo treba zbrati podatke od drugega proizvajalca EU“.

| (102) | Prekinitev proizvodnje ne vpliva na kazalnike škode, ker so jo izvedli v zadnjih dneh obdobja preiskave, zato je bilo za oba sklopa podatkov, tj. za makroekonomske podatke, ki se nanašajo na vse proizvajalce Unije, in mikroekonomske kazalnike, ki se nanašajo na vzorčene proizvajalce Unije, ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(102)

Prekinitev proizvodnje ne vpliva na kazalnike škode, ker so jo izvedli v zadnjih dneh obdobja preiskave, zato je bilo za oba sklopa podatkov, tj. za makroekonomske podatke, ki se nanašajo na vse proizvajalce Unije, in mikroekonomske kazalnike, ki se nanašajo na vzorčene proizvajalce Unije, ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

| (103) | Ker v zvezi s splošnimi opombami o gospodarskem položaju industrije Unije ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 100 do 104 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(103)

Ker v zvezi s splošnimi opombami o gospodarskem položaju industrije Unije ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 100 do 104 začasne uredbe potrdijo.

4.5.2   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

4.5.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (104) | Ker v zvezi s proizvodnjo, proizvodno zmogljivostjo in izkoriščenostjo zmogljivosti industrije Unije ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 105 do 110 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(104)

Ker v zvezi s proizvodnjo, proizvodno zmogljivostjo in izkoriščenostjo zmogljivosti industrije Unije ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 105 do 110 začasne uredbe potrdijo.

4.5.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (105) | CISA je predložila, da se ne strinja z metodologijo primerjave kazalnikov škode obsega prodaje „od ‚začetka‘ (2012) do ‚konca‘ (2015, tj. OP)“ in s sklepom, da se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal za 7 %. CISA meni, da so za določitev škode relevantnejši novejši podatki. CISA trdi tudi, da bi morala Komisija „nameniti večjo pozornost nedavnemu gibanju obsega prodaje industrije Unije, ki ne kaže nobenega zmanjšanja v zadnjih treh letih“ (tj. med letoma 2013 in 2015). |
| --- | --- |

(105)

CISA je predložila, da se ne strinja z metodologijo primerjave kazalnikov škode obsega prodaje „od ‚začetka‘ (2012) do ‚konca‘ (2015, tj. OP)“ in s sklepom, da se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal za 7 %. CISA meni, da so za določitev škode relevantnejši novejši podatki. CISA trdi tudi, da bi morala Komisija „nameniti večjo pozornost nedavnemu gibanju obsega prodaje industrije Unije, ki ne kaže nobenega zmanjšanja v zadnjih treh letih“ (tj. med letoma 2013 in 2015).

| (106) | Komisija ta argument zavrača iz naslednjih razlogov: |
| --- | --- |

(106)

Komisija ta argument zavrača iz naslednjih razlogov:

| (107) | Prvič, Komisija opozarja na uvodno izjavo 3 zgoraj, v kateri je navedeno, da je proučevanje gibanj, pomembnih za oceno škode, zajelo obdobje od 1. januarja 2012 do konca obdobja preiskave. |
| --- | --- |

(107)

Prvič, Komisija opozarja na uvodno izjavo 3 zgoraj, v kateri je navedeno, da je proučevanje gibanj, pomembnih za oceno škode, zajelo obdobje od 1. januarja 2012 do konca obdobja preiskave.

| (108) | Komisija je proučila vse kazalnike škode tako, da je predstavila njihovo gibanje v celotnem obravnavanem obdobju ter po potrebi analizo posameznih let. |
| --- | --- |

(108)

Komisija je proučila vse kazalnike škode tako, da je predstavila njihovo gibanje v celotnem obravnavanem obdobju ter po potrebi analizo posameznih let.

| (109) | Drugič, v uvodni izjavi 112 začasne uredbe je navedeno: „Po zmanjšanju za 7 % med letoma 2012 in 2013 in nadaljnjem zmanjšanju leta 2014 za 2 odstotni točki se je obseg prodaje v obdobju preiskave nekoliko povečal za 2 odstotni točki“. Zato je jasno, da Komisija ni opravila preproste primerjave „od ‚začetka‘ (2012) do ‚konca‘ (2015, tj. OP)“, kot je trdila, temveč celovito primerjavo vseh let v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(109)

Drugič, v uvodni izjavi 112 začasne uredbe je navedeno: „Po zmanjšanju za 7 % med letoma 2012 in 2013 in nadaljnjem zmanjšanju leta 2014 za 2 odstotni točki se je obseg prodaje v obdobju preiskave nekoliko povečal za 2 odstotni točki“. Zato je jasno, da Komisija ni opravila preproste primerjave „od ‚začetka‘ (2012) do ‚konca‘ (2015, tj. OP)“, kot je trdila, temveč celovito primerjavo vseh let v obravnavanem obdobju.

| (110) | Tretjič, stabilen obseg prodaje med letoma 2013 in 2015 je treba obravnavati v okviru močnega povečanja potrošnje za 11 odstotnih točk, kot je navedeno v preglednici 3 začasne uredbe. Stabilen obseg prodaje torej ni preprečil znatne izgube tržnega deleža za 9,3 odstotne točke v istem obdobju, kot je navedeno v preglednici 7 začasne uredbe. Zato se stabilen obseg prodaje med letoma 2013 in 2015 šteje kot znak škode, saj je treba obseg prodaje analizirati v okviru naraščajoče potrošnje in vse manjšega tržnega deleža. |
| --- | --- |

(110)

Tretjič, stabilen obseg prodaje med letoma 2013 in 2015 je treba obravnavati v okviru močnega povečanja potrošnje za 11 odstotnih točk, kot je navedeno v preglednici 3 začasne uredbe. Stabilen obseg prodaje torej ni preprečil znatne izgube tržnega deleža za 9,3 odstotne točke v istem obdobju, kot je navedeno v preglednici 7 začasne uredbe. Zato se stabilen obseg prodaje med letoma 2013 in 2015 šteje kot znak škode, saj je treba obseg prodaje analizirati v okviru naraščajoče potrošnje in vse manjšega tržnega deleža.

| (111) | Ker v zvezi z obsegom prodaje in tržnim deležem industrije Unije ni bilo nobenih dodatnih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 111 do 114 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(111)

Ker v zvezi z obsegom prodaje in tržnim deležem industrije Unije ni bilo nobenih dodatnih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 111 do 114 začasne uredbe potrdijo.

4.5.2.3   Zaposlenost in produktivnost

| (112) | Ker v zvezi z zaposlenostjo in produktivnostjo industrije Unije ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 115 do 117 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(112)

Ker v zvezi z zaposlenostjo in produktivnostjo industrije Unije ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 115 do 117 začasne uredbe potrdijo.

4.5.2.4   Stroški dela

| (113) | Ker v zvezi s stroški dela industrije Unije ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 118 in 119 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(113)

Ker v zvezi s stroški dela industrije Unije ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 118 in 119 začasne uredbe potrdijo.

4.5.2.5   Rast

| (114) | Ker v zvezi z rastjo ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 120 in 121 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(114)

Ker v zvezi z rastjo ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 120 in 121 začasne uredbe potrdijo.

4.5.2.6   Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (115) | Ker v zvezi z višino stopnje dampinga in okrevanjem od preteklega dampinga ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 122 in 124 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(115)

Ker v zvezi z višino stopnje dampinga in okrevanjem od preteklega dampinga ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 122 in 124 začasne uredbe potrdijo.

4.5.3   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

4.5.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (116) | Ker v zvezi s cenami in dejavniki, ki vplivajo na cene vzorčenih proizvajalcev Unije, ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 125 do 127 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(116)

Ker v zvezi s cenami in dejavniki, ki vplivajo na cene vzorčenih proizvajalcev Unije, ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 125 do 127 začasne uredbe potrdijo.

4.5.3.2   Zaloge

| (117) | Ker v zvezi z zalogami vzorčenih proizvajalcev Unije ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 128 do 130 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(117)

Ker v zvezi z zalogami vzorčenih proizvajalcev Unije ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 128 do 130 začasne uredbe potrdijo.

4.5.3.3   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (118) | CISA je navedla, da so bili ne glede na obseg uvoza iz LRK stroški proizvodnje na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju vedno višji od njihovih prodajnih cen. |
| --- | --- |

(118)

CISA je navedla, da so bili ne glede na obseg uvoza iz LRK stroški proizvodnje na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju vedno višji od njihovih prodajnih cen.

| (119) | Preglednica 10 začasne uredbe prikazuje gibanja prodajnih cen in stroškov proizvodnje na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju. Kot je navedeno v uvodni izjavi 126 začasne uredbe, so se „prodajne cene zniževale hitreje in so bile v povprečju stalno nižje od stroškov proizvodnje na enoto“. |
| --- | --- |

(119)

Preglednica 10 začasne uredbe prikazuje gibanja prodajnih cen in stroškov proizvodnje na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju. Kot je navedeno v uvodni izjavi 126 začasne uredbe, so se „prodajne cene zniževale hitreje in so bile v povprečju stalno nižje od stroškov proizvodnje na enoto“.

| (120) | CISA je navedla tudi, da ne razume, zakaj so bili vzorčeni proizvajalci Unije leta 2012 dobičkonosni, čeprav so bili takrat stroški proizvodnje na enoto višji od povprečne prodajne cene na enoto. |
| --- | --- |

(120)

CISA je navedla tudi, da ne razume, zakaj so bili vzorčeni proizvajalci Unije leta 2012 dobičkonosni, čeprav so bili takrat stroški proizvodnje na enoto višji od povprečne prodajne cene na enoto.

| (121) | Povprečni stroški proizvodnje iz preglednice 10 začasne uredbe so res višji od povprečne prodajne cene za leto 2012. Običajno bi to nakazovalo izgubo za to leto. Toda preglednica 12 začasne uredbe prikazuje dobiček za leto 2012 zaradi izrednih prihodkov enega izmed vzorčenih proizvajalcev Unije, ki so povezani s proizvodnjo debele pločevine, vendar se ne odražajo v sistemu stroškovnega računovodstva družbe in jih zato ni v preglednici 10 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(121)

Povprečni stroški proizvodnje iz preglednice 10 začasne uredbe so res višji od povprečne prodajne cene za leto 2012. Običajno bi to nakazovalo izgubo za to leto. Toda preglednica 12 začasne uredbe prikazuje dobiček za leto 2012 zaradi izrednih prihodkov enega izmed vzorčenih proizvajalcev Unije, ki so povezani s proizvodnjo debele pločevine, vendar se ne odražajo v sistemu stroškovnega računovodstva družbe in jih zato ni v preglednici 10 začasne uredbe.

| (122) | Po dokončnem razkritju je združenje CISA zanimalo, zakaj se prihodki enega od vzorčenih proizvajalcev Unije, ki so povezani s proizvodnjo debelih pločevin, niso odražali v notranjem sistemu stroškovnega računovodstva (sistem stroškov na izdelek) družbe. |
| --- | --- |

(122)

Po dokončnem razkritju je združenje CISA zanimalo, zakaj se prihodki enega od vzorčenih proizvajalcev Unije, ki so povezani s proizvodnjo debelih pločevin, niso odražali v notranjem sistemu stroškovnega računovodstva (sistem stroškov na izdelek) družbe.

| (123) | Kot je navedel ta vzorčeni proizvajalec Unije, Komisija pa preverila, je do tega prišlo, ker znesek dobička v celoti zajema prilagoditev ob koncu leta v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („MRS“) v zvezi z rednimi poslovnimi dejavnostmi družbe. Kot tak ni zajet v evidencah stroškov izdelkov, proizvedenih med letom, je pa zajet v več vrstičnih postavkah v izkazu poslovnega izida (kot je določeno v MRS 1). Če se navedeni dobiček ne bi upošteval, bi industrija Unije tudi leta 2012 ustvarjala izgubo (manj kot 1 %). |
| --- | --- |

(123)

Kot je navedel ta vzorčeni proizvajalec Unije, Komisija pa preverila, je do tega prišlo, ker znesek dobička v celoti zajema prilagoditev ob koncu leta v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („MRS“) v zvezi z rednimi poslovnimi dejavnostmi družbe. Kot tak ni zajet v evidencah stroškov izdelkov, proizvedenih med letom, je pa zajet v več vrstičnih postavkah v izkazu poslovnega izida (kot je določeno v MRS 1). Če se navedeni dobiček ne bi upošteval, bi industrija Unije tudi leta 2012 ustvarjala izgubo (manj kot 1 %).

| (124) | Poleg tega povprečni stroški proizvodnje iz preglednice 10 začasne uredbe veljajo za celotni obseg proizvodnje vzorčenih proizvajalcev Unije, medtem ko povprečna prodajna cena velja le za prodajo vzorčenih proizvajalcev Unije prvi nepovezani stranki v Uniji. Navedeni povprečji nista neposredno primerljivi zaradi naslednjih razlogov:






  (a) | Prvič, obseg proizvodnje znatno presega obseg prodaje prvi nepovezani stranki v Uniji, v glavnem zaradi izvoza. V zvezi s tem je treba upoštevati uporabo za lastno potrebo vzorčenih proizvajalcev Unije. Vendar je v uvodni izjavi 89 začasne uredbe navedeno, da je uporaba za lastno potrebo zanemarljiva. |
| --- | --- | --- |

(124)

Poleg tega povprečni stroški proizvodnje iz preglednice 10 začasne uredbe veljajo za celotni obseg proizvodnje vzorčenih proizvajalcev Unije, medtem ko povprečna prodajna cena velja le za prodajo vzorčenih proizvajalcev Unije prvi nepovezani stranki v Uniji. Navedeni povprečji nista neposredno primerljivi zaradi naslednjih razlogov:

(a)

Prvič, obseg proizvodnje znatno presega obseg prodaje prvi nepovezani stranki v Uniji, v glavnem zaradi izvoza. V zvezi s tem je treba upoštevati uporabo za lastno potrebo vzorčenih proizvajalcev Unije. Vendar je v uvodni izjavi 89 začasne uredbe navedeno, da je uporaba za lastno potrebo zanemarljiva.

| (b) | Drugič, izdelek v preiskavi sestavlja veliko število vrst izdelka, ki se prodajajo po različnih cenah, nabor izdelkov na trgu Unije pa je drugačen kot na izvoznih trgih. |
| --- | --- |

(b)

Drugič, izdelek v preiskavi sestavlja veliko število vrst izdelka, ki se prodajajo po različnih cenah, nabor izdelkov na trgu Unije pa je drugačen kot na izvoznih trgih.

| (125) | Po dokončnem razkritju je združenje CISA zanimalo, ali se obseg prodaje in tržni delež iz preglednice 7 začasne uredbe nanašata le na prodajo nepovezanim strankam ali tako povezanim kot nepovezanim strankam. Komisija opozarja na uvodno izjavo 102 začasne uredbe, ki določa, da se makroekonomski kazalniki, kot sta proizvodnja ali obseg prodaje, ocenijo na ravni celotne industrije Unije. Tako se podatki iz preglednice 7 nanašajo na prodajo prvi nepovezani stranki, kot je navedel Eurofer. Z vključitvijo prodaje povezanim stranem bi tvegali dvojno štetje. |
| --- | --- |

(125)

Po dokončnem razkritju je združenje CISA zanimalo, ali se obseg prodaje in tržni delež iz preglednice 7 začasne uredbe nanašata le na prodajo nepovezanim strankam ali tako povezanim kot nepovezanim strankam. Komisija opozarja na uvodno izjavo 102 začasne uredbe, ki določa, da se makroekonomski kazalniki, kot sta proizvodnja ali obseg prodaje, ocenijo na ravni celotne industrije Unije. Tako se podatki iz preglednice 7 nanašajo na prodajo prvi nepovezani stranki, kot je navedel Eurofer. Z vključitvijo prodaje povezanim stranem bi tvegali dvojno štetje.

| (126) | CISA je v svojih pripombah v zvezi z dokončnim razkritjem nadalje trdila, da je do razlik med obsegom proizvodnje industrije Unije in obsegom prodaje prvi nepovezani stranki v Uniji prišlo zaradi znatne prodaje povezanim strankam. CISA je na podlagi tega nadalje sklepala, da Komisija ni zbrala in predstavila informacij o obsegu prodaje povezanim strankam ter je razkrila le del stanja na trgu Unije. |
| --- | --- |

(126)

CISA je v svojih pripombah v zvezi z dokončnim razkritjem nadalje trdila, da je do razlik med obsegom proizvodnje industrije Unije in obsegom prodaje prvi nepovezani stranki v Uniji prišlo zaradi znatne prodaje povezanim strankam. CISA je na podlagi tega nadalje sklepala, da Komisija ni zbrala in predstavila informacij o obsegu prodaje povezanim strankam ter je razkrila le del stanja na trgu Unije.

| (127) | Zgornje trditve temeljijo na napačni predpostavki. Komisija opozarja, da do razlik med obsegom proizvodnje in obsegom prodaje nepovezanim strankam v Uniji ni prišlo le zaradi prodaje povezanim strankam, temveč tudi zaradi prodaje strankam zunaj Unije. Pri nevzorčenih proizvajalcih Unije pa je lahko razlike povzročila prodaja prvim nepovezanim strankam, ki je Eurofer morda ni navedel zaradi metode poročanja, opisane v uvodni izjavi 125 zgoraj, da bi se izognili dvojnemu štetju, kot je potrdila Komisija. V preglednici 7 začasne uredbe sta navedena le obseg prodaje in tržni delež na trgu Unije. |
| --- | --- |

(127)

Zgornje trditve temeljijo na napačni predpostavki. Komisija opozarja, da do razlik med obsegom proizvodnje in obsegom prodaje nepovezanim strankam v Uniji ni prišlo le zaradi prodaje povezanim strankam, temveč tudi zaradi prodaje strankam zunaj Unije. Pri nevzorčenih proizvajalcih Unije pa je lahko razlike povzročila prodaja prvim nepovezanim strankam, ki je Eurofer morda ni navedel zaradi metode poročanja, opisane v uvodni izjavi 125 zgoraj, da bi se izognili dvojnemu štetju, kot je potrdila Komisija. V preglednici 7 začasne uredbe sta navedena le obseg prodaje in tržni delež na trgu Unije.

| (128) | CISA je nadalje navedla dva primera, v katerih je Komisija izvedla ločeni analizi povezanih in nepovezanih strank, tj. preiskavo v zvezi z armaturnimi palicami iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti s poreklom iz LRK (13) in preiskavo v zvezi s hladno valjanimi ploščatimi izdelki iz jekla s poreklom iz LRK in Rusije (14). |
| --- | --- |

(128)

CISA je nadalje navedla dva primera, v katerih je Komisija izvedla ločeni analizi povezanih in nepovezanih strank, tj. preiskavo v zvezi z armaturnimi palicami iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti s poreklom iz LRK (13) in preiskavo v zvezi s hladno valjanimi ploščatimi izdelki iz jekla s poreklom iz LRK in Rusije (14).

13

14

| (129) | Komisija opozarja, da je šlo v teh primerih za analizo v zvezi z uporabo za lastne potrebe (valjani ploščati izdelki iz jekla) ali s prodajo povezanim uporabnikom (armaturne palice iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti), ne v zvezi s prodajo povezanim strankam, kot so povezane prodajne družbe. Kot je navedeno v uvodni izjavi 89 začasne uredbe, je uporaba za lastno potrebo proizvajalcev Unije zanemarljiva. |
| --- | --- |

(129)

Komisija opozarja, da je šlo v teh primerih za analizo v zvezi z uporabo za lastne potrebe (valjani ploščati izdelki iz jekla) ali s prodajo povezanim uporabnikom (armaturne palice iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti), ne v zvezi s prodajo povezanim strankam, kot so povezane prodajne družbe. Kot je navedeno v uvodni izjavi 89 začasne uredbe, je uporaba za lastno potrebo proizvajalcev Unije zanemarljiva.

| (130) | Komisija nazadnje opozarja, da glede cen in dobičkonosnosti na trgu Unije velja, da so upoštevne le ob prodajnih cenah med nepovezanimi strankami. |
| --- | --- |

(130)

Komisija nazadnje opozarja, da glede cen in dobičkonosnosti na trgu Unije velja, da so upoštevne le ob prodajnih cenah med nepovezanimi strankami.

| (131) | Ker v zvezi z dobičkonosnostjo, denarnim tokom, naložbami, donosnostjo naložb in zmožnostjo zbiranja kapitala vzorčenih proizvajalcev Unije ni bilo dodatnih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 131 do 138 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(131)

Ker v zvezi z dobičkonosnostjo, denarnim tokom, naložbami, donosnostjo naložb in zmožnostjo zbiranja kapitala vzorčenih proizvajalcev Unije ni bilo dodatnih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 131 do 138 začasne uredbe potrdijo.

4.5.4   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (132) | Ker ni bilo nobenih dodatnih pripomb, se sklepi o škodi iz uvodnih izjav 139 do 147 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(132)

Ker ni bilo nobenih dodatnih pripomb, se sklepi o škodi iz uvodnih izjav 139 do 147 začasne uredbe potrdijo.

5.   VZROČNA ZVEZA

VZROČNA ZVEZA

5.1   Učinki dampinškega uvoza

Učinki dampinškega uvoza

| (133) | Eurofer je navedel, da je dampinški uvoz iz LRK „najpomembnejši dejavnik, ki je v obravnavanem obdobju vplival na industrijo Unije“. Navedel je tudi, da se je „obseg uvoza iz LRK med letoma 2013 in 2014 podvojil, med letoma 2014 in 2015 pa ponovno podvojil“ ter da je leta 2015 obseg uvoza iz LRK „presegel obseg uvoza iz vseh drugih tretjih držav skupaj“. |
| --- | --- |

(133)

Eurofer je navedel, da je dampinški uvoz iz LRK „najpomembnejši dejavnik, ki je v obravnavanem obdobju vplival na industrijo Unije“. Navedel je tudi, da se je „obseg uvoza iz LRK med letoma 2013 in 2014 podvojil, med letoma 2014 in 2015 pa ponovno podvojil“ ter da je leta 2015 obseg uvoza iz LRK „presegel obseg uvoza iz vseh drugih tretjih držav skupaj“.

| (134) | Eurofer je opazil, da se podobno gibljejo tudi tržni deleži dampinškega uvoza iz LRK, ki „so se od leta 2013 do leta 2015 povečali s 4,1 % na 14,4 %, medtem ko se je tržni delež uvoza iz vseh drugih tretjih držav v istih letih zmanjšal s 13,2 % na 12,2 %“. |
| --- | --- |

(134)

Eurofer je opazil, da se podobno gibljejo tudi tržni deleži dampinškega uvoza iz LRK, ki „so se od leta 2013 do leta 2015 povečali s 4,1 % na 14,4 %, medtem ko se je tržni delež uvoza iz vseh drugih tretjih držav v istih letih zmanjšal s 13,2 % na 12,2 %“.

| (135) | Eurofer je nazadnje ugotovil, da se je „tržni delež dampinškega uvoza iz Kitajske povečal skoraj izključno na račun tržnega deleža industrije Unije“. Dodaja, da se je „cena dampinškega uvoza iz Kitajske v obravnavanem obdobju znižala za skoraj 30 %, v povprečju pa naj bi navedeni uvoz prodajne cene industrije Unije nelojalno znižal za 29 %“. |
| --- | --- |

(135)

Eurofer je nazadnje ugotovil, da se je „tržni delež dampinškega uvoza iz Kitajske povečal skoraj izključno na račun tržnega deleža industrije Unije“. Dodaja, da se je „cena dampinškega uvoza iz Kitajske v obravnavanem obdobju znižala za skoraj 30 %, v povprečju pa naj bi navedeni uvoz prodajne cene industrije Unije nelojalno znižal za 29 %“.

| (136) | To potrjuje ugotovitve iz uvodne izjave 151 začasne uredbe, da je imelo skoraj neprekinjeno povečevanje uvoza iz LRK po zelo nelojalno nizkih prodajnih cenah jasen negativen učinek na uspešnost industrije Unije po letu 2013. |
| --- | --- |

(136)

To potrjuje ugotovitve iz uvodne izjave 151 začasne uredbe, da je imelo skoraj neprekinjeno povečevanje uvoza iz LRK po zelo nelojalno nizkih prodajnih cenah jasen negativen učinek na uspešnost industrije Unije po letu 2013.

| (137) | Ker v zvezi z učinki dampinškega uvoza ni bilo nobenih dodatnih pripomb, se sklepi o učinkih dampinškega uvoza iz uvodnih izjav 150 do 157 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(137)

Ker v zvezi z učinki dampinškega uvoza ni bilo nobenih dodatnih pripomb, se sklepi o učinkih dampinškega uvoza iz uvodnih izjav 150 do 157 začasne uredbe potrdijo.

5.2   Učinki drugih dejavnikov

Učinki drugih dejavnikov

5.2.1   Močna konkurenca, ki so jo povzročile težave s povpraševanjem na trgu Unije

Močna konkurenca, ki so jo povzročile težave s povpraševanjem na trgu Unije

| (138) | Ker v zvezi z učinki močne konkurence, ki so jo povzročile težave s povpraševanjem na trgu Unije, ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 158 do 163 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(138)

Ker v zvezi z učinki močne konkurence, ki so jo povzročile težave s povpraševanjem na trgu Unije, ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 158 do 163 začasne uredbe potrdijo.

5.2.2   Nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti proizvajalcev Unije

Nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti proizvajalcev Unije

| (139) | Ker v zvezi z učinki nizke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti proizvajalcev Unije ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 164 do 166 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(139)

Ker v zvezi z učinki nizke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti proizvajalcev Unije ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 164 do 166 začasne uredbe potrdijo.

5.2.3   Uvoz iz drugih tretjih držav

Uvoz iz drugih tretjih držav

| (140) | CISA je navedla, da je „Komisija ločeno analizirala uvoz iz Rusije in Ukrajine ter zato ni našla nobenih znakov, da uvoz iz teh dveh držav povzroča škodo industriji Unije“. |
| --- | --- |

(140)

CISA je navedla, da je „Komisija ločeno analizirala uvoz iz Rusije in Ukrajine ter zato ni našla nobenih znakov, da uvoz iz teh dveh držav povzroča škodo industriji Unije“.

| (141) | CISA je navedla tudi, da bi morala Komisija izvesti „kumulativno oceno uvoza iz Ukrajine in Rusije“ ter celo „kumulativno oceno uvoza iz vseh treh držav (Kitajske, Rusije in Ukrajine)“, z utemeljitvijo, da „obseg uvoza iz Ukrajine ali Rusije v OP ni zanemarljiv v primerjavi s trgom Unije“ in da „so bile povprečne cene uvoza iz obeh držav še nižje od tistih iz Kitajske“. |
| --- | --- |

(141)

CISA je navedla tudi, da bi morala Komisija izvesti „kumulativno oceno uvoza iz Ukrajine in Rusije“ ter celo „kumulativno oceno uvoza iz vseh treh držav (Kitajske, Rusije in Ukrajine)“, z utemeljitvijo, da „obseg uvoza iz Ukrajine ali Rusije v OP ni zanemarljiv v primerjavi s trgom Unije“ in da „so bile povprečne cene uvoza iz obeh držav še nižje od tistih iz Kitajske“.

| (142) | Na podlagi navedenega je CISA trdila, da „če je bilo ugotovljeno, da naj bi uvoz iz Kitajske nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, potem je uvoz iz Ukrajine in Rusije še v večji meri nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije. Če bi Komisija sledila enaki metodologiji, kot je veljala na Kitajskem, tj. primerjavi od „začetka“ do „konca“, bi ugotovila, da sta se obseg prodaje in tržni delež uvoza iz teh dveh držav povečala za 41 % oziroma 2,2 odstotni točki“. |
| --- | --- |

(142)

Na podlagi navedenega je CISA trdila, da „če je bilo ugotovljeno, da naj bi uvoz iz Kitajske nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, potem je uvoz iz Ukrajine in Rusije še v večji meri nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije. Če bi Komisija sledila enaki metodologiji, kot je veljala na Kitajskem, tj. primerjavi od „začetka“ do „konca“, bi ugotovila, da sta se obseg prodaje in tržni delež uvoza iz teh dveh držav povečala za 41 % oziroma 2,2 odstotni točki“.

| (143) | Komisija se sklicuje na člen 3(4) osnovne uredbe, ki določa, da se lahko kumulativno ocenjuje samo uvoz, ki je predmet protidampinških preiskav. Uvoz iz Ukrajine in Rusije ni predmet protidampinških preiskav, zato ga ni mogoče združiti z uvozom iz LRK. |
| --- | --- |

(143)

Komisija se sklicuje na člen 3(4) osnovne uredbe, ki določa, da se lahko kumulativno ocenjuje samo uvoz, ki je predmet protidampinških preiskav. Uvoz iz Ukrajine in Rusije ni predmet protidampinških preiskav, zato ga ni mogoče združiti z uvozom iz LRK.

| (144) | Tudi povprečne cene iz Ukrajine, Rusije in LRK niso nujno neposredno primerljive, saj na povprečno ceno vpliva nabor izdelkov. Bolj relevantno je gibanje cen v obravnavanem obdobju. Preglednica 13 začasne uredbe jasno kaže, da so se povprečne uvozne cene iz Ukrajine in Rusije v obravnavanem obdobju zniževale veliko počasneje kot uvozne cene iz LRK. |
| --- | --- |

(144)

Tudi povprečne cene iz Ukrajine, Rusije in LRK niso nujno neposredno primerljive, saj na povprečno ceno vpliva nabor izdelkov. Bolj relevantno je gibanje cen v obravnavanem obdobju. Preglednica 13 začasne uredbe jasno kaže, da so se povprečne uvozne cene iz Ukrajine in Rusije v obravnavanem obdobju zniževale veliko počasneje kot uvozne cene iz LRK.

| (145) | Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav je v obravnavanem obdobju ostal razmeroma stabilen, medtem ko se je tržni delež uvoza iz LRK več kot potrojil. V okviru povečanja potrošnje Unije za 5 % in zmanjšanja tržnega deleža industrije Unije za 10 odstotnih točk v obravnavanem obdobju to pomeni, da je uvoz iz LRK pridobil tržni delež samo od industrije Unije. |
| --- | --- |

(145)

Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav je v obravnavanem obdobju ostal razmeroma stabilen, medtem ko se je tržni delež uvoza iz LRK več kot potrojil. V okviru povečanja potrošnje Unije za 5 % in zmanjšanja tržnega deleža industrije Unije za 10 odstotnih točk v obravnavanem obdobju to pomeni, da je uvoz iz LRK pridobil tržni delež samo od industrije Unije.

| (146) | Medtem ko se je obseg uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju povečal za skoraj 1 milijon ton, se je obseg uvoza iz Ukrajine povečal za približno 160 000 ton, obseg iz Rusije pa za približno 75 000 ton. |
| --- | --- |

(146)

Medtem ko se je obseg uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju povečal za skoraj 1 milijon ton, se je obseg uvoza iz Ukrajine povečal za približno 160 000 ton, obseg iz Rusije pa za približno 75 000 ton.

| (147) | Na podlagi navedenega in glede na veliko manjši obseg uvoza iz Ukrajine in Rusije v primerjavi z obsegom uvoza iz LRK nič ne kaže na to, da bi lahko uvoz iz teh dveh držav prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz LRK in škodo industrije Unije. |
| --- | --- |

(147)

Na podlagi navedenega in glede na veliko manjši obseg uvoza iz Ukrajine in Rusije v primerjavi z obsegom uvoza iz LRK nič ne kaže na to, da bi lahko uvoz iz teh dveh držav prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz LRK in škodo industrije Unije.

| (148) | Ker v zvezi z učinki uvoza iz drugih tretjih držav ni bilo nobenih dodatnih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 167 do 178 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(148)

Ker v zvezi z učinki uvoza iz drugih tretjih držav ni bilo nobenih dodatnih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 167 do 178 začasne uredbe potrdijo.

5.2.4   Izvoz industrije Unije

Izvoz industrije Unije

| (149) | Ker v zvezi z učinki izvoza industrije Unije ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 179 do 183 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(149)

Ker v zvezi z učinki izvoza industrije Unije ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 179 do 183 začasne uredbe potrdijo.

5.2.5   Konkurenca med vertikalno povezanimi proizvajalci Unije in valjarnami za ponovno valjanje v Uniji

Konkurenca med vertikalno povezanimi proizvajalci Unije in valjarnami za ponovno valjanje v Uniji

| (150) | Ker v zvezi z učinki konkurence med vertikalno povezanimi proizvajalci Unije in valjarnami za ponovno valjanje v Uniji ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 184 do 189 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(150)

Ker v zvezi z učinki konkurence med vertikalno povezanimi proizvajalci Unije in valjarnami za ponovno valjanje v Uniji ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 184 do 189 začasne uredbe potrdijo.

5.2.6   Prenizka stopnja dobička proizvajalcev Unije ne glede na obseg dampinškega uvoza iz LRK

Prenizka stopnja dobička proizvajalcev Unije ne glede na obseg dampinškega uvoza iz LRK

| (151) | CISA je navedla, da so bili med letom 2013 in obdobjem preiskave vzorčeni proizvajalci Unije še vedno v veliki meri nedobičkonosni ter da so leta 2013 utrpeli največjo izgubo, isto leto pa je uvoz debelih pločevin iz LRK dosegel najnižjo raven. |
| --- | --- |

(151)

CISA je navedla, da so bili med letom 2013 in obdobjem preiskave vzorčeni proizvajalci Unije še vedno v veliki meri nedobičkonosni ter da so leta 2013 utrpeli največjo izgubo, isto leto pa je uvoz debelih pločevin iz LRK dosegel najnižjo raven.

| (152) | Ta argument je obravnavan v uvodni izjavi 134 začasne uredbe, kjer je razloženo, da „čeprav je na veliko izgubo 12,2 % v letu 2013 vplivalo izjemno majhno povpraševanje v tem letu, je velik pritisk, ki ga je povečan uvoz iz LRK v letu 2014 in obdobju preiskave izvajal na ceno in obseg industrije Unije, industriji Unije preprečil, da bi izkoristila dinamično rast potrošnje Unije za 11 odstotnih točk“. Kot je navedeno v uvodni izjavi 93 začasne uredbe, je to rast skoraj izključno izkoristil dampinški uvoz iz LRK. |
| --- | --- |

(152)

Ta argument je obravnavan v uvodni izjavi 134 začasne uredbe, kjer je razloženo, da „čeprav je na veliko izgubo 12,2 % v letu 2013 vplivalo izjemno majhno povpraševanje v tem letu, je velik pritisk, ki ga je povečan uvoz iz LRK v letu 2014 in obdobju preiskave izvajal na ceno in obseg industrije Unije, industriji Unije preprečil, da bi izkoristila dinamično rast potrošnje Unije za 11 odstotnih točk“. Kot je navedeno v uvodni izjavi 93 začasne uredbe, je to rast skoraj izključno izkoristil dampinški uvoz iz LRK.

| (153) | Komisija zato ugotavlja, da vzrok za veliko izgubo v letu 2013 ni bila majhna količina uvoza iz LRK, temveč posebno majhno povpraševanje na trgu Unije. Izgube, ki jih je v letih 2014 in 2015 utrpela industrija Unije, pa je povzročil tudi čedalje večji obseg dampinškega uvoza iz LRK. |
| --- | --- |

(153)

Komisija zato ugotavlja, da vzrok za veliko izgubo v letu 2013 ni bila majhna količina uvoza iz LRK, temveč posebno majhno povpraševanje na trgu Unije. Izgube, ki jih je v letih 2014 in 2015 utrpela industrija Unije, pa je povzročil tudi čedalje večji obseg dampinškega uvoza iz LRK.

| (154) | Komisija poleg tega ugotavlja, da je bila industrija Unije v letih 2011 in 2012 dobičkonosna. Leta 2011, ko se uvoz iz LRK še ni dogajal v znatnih količinah, je stopnja dobička industrije Unije dosegla 7,9 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 221 začasne uredbe. Leta 2012 je bil dampinški uvoz iz LRK že zelo prisoten, zato se je stopnja dobička že znatno znižala, in sicer na le 1,6 %. Opozoriti je treba, da nobena zainteresirana stran ni predložila pripomb v zvezi z dobičkonosnostjo industrije Unije v letih 2011 in 2012. |
| --- | --- |

(154)

Komisija poleg tega ugotavlja, da je bila industrija Unije v letih 2011 in 2012 dobičkonosna. Leta 2011, ko se uvoz iz LRK še ni dogajal v znatnih količinah, je stopnja dobička industrije Unije dosegla 7,9 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 221 začasne uredbe. Leta 2012 je bil dampinški uvoz iz LRK že zelo prisoten, zato se je stopnja dobička že znatno znižala, in sicer na le 1,6 %. Opozoriti je treba, da nobena zainteresirana stran ni predložila pripomb v zvezi z dobičkonosnostjo industrije Unije v letih 2011 in 2012.

5.2.7   Učinek „drugih pomembnih dejavnikov“

Učinek „drugih pomembnih dejavnikov“

| (155) | CISA navaja, da poleg dampinškega uvoza iz LRK obstajajo tudi „drugi pomembni dejavniki, ki povzročajo domnevno škodo industriji Unije“ ter da bi „to lahko prekinilo vzročno zvezo med domnevnim dampinškim uvozom“ iz LRK in škodo. CISA je zahtevala, naj Komisija prouči svojo vzročno analizo, pri čemer naj upošteva tudi druge dejavnike. |
| --- | --- |

(155)

CISA navaja, da poleg dampinškega uvoza iz LRK obstajajo tudi „drugi pomembni dejavniki, ki povzročajo domnevno škodo industriji Unije“ ter da bi „to lahko prekinilo vzročno zvezo med domnevnim dampinškim uvozom“ iz LRK in škodo. CISA je zahtevala, naj Komisija prouči svojo vzročno analizo, pri čemer naj upošteva tudi druge dejavnike.

| (156) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo šest drugih navedenih dejavnikov obravnavanih v začasni uredbi ali v tej uredbi. Zato je jasno, da je Komisija temeljito analizirala vse dejavnike, ki so jih opredelile zainteresirane strani. CISA ni niti opredelila, katere „druge pomembne dejavnike“ bi bilo treba proučiti poleg šestih že podrobno analiziranih dejavnikov. CISA je zgolj omenila, da so „očitni“, ni pa navedla nadaljnjih informacij. Komisija zato zavrača to trditev. |
| --- | --- |

(156)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo šest drugih navedenih dejavnikov obravnavanih v začasni uredbi ali v tej uredbi. Zato je jasno, da je Komisija temeljito analizirala vse dejavnike, ki so jih opredelile zainteresirane strani. CISA ni niti opredelila, katere „druge pomembne dejavnike“ bi bilo treba proučiti poleg šestih že podrobno analiziranih dejavnikov. CISA je zgolj omenila, da so „očitni“, ni pa navedla nadaljnjih informacij. Komisija zato zavrača to trditev.

5.3   Sklep o vzročni zvezi

Sklep o vzročni zvezi

| (157) | Na podlagi zgoraj navedenega in ker ni bilo drugih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 190 do 194 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(157)

Na podlagi zgoraj navedenega in ker ni bilo drugih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 190 do 194 začasne uredbe potrdijo.

6.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (158) | CISA je navedla, da je v obravnavanem obdobju delež, ki so ga imeli proizvajalci Unije na trgu Unije, znašal več kot 70 %. Trdila je, da ti prevladujejo na trgu Unije, edini pomemben vir konkurence pa je uvoz iz LRK. |
| --- | --- |

(158)

CISA je navedla, da je v obravnavanem obdobju delež, ki so ga imeli proizvajalci Unije na trgu Unije, znašal več kot 70 %. Trdila je, da ti prevladujejo na trgu Unije, edini pomemben vir konkurence pa je uvoz iz LRK.

| (159) | Komisija ugotavlja, da CISA ne priznava dejstva, da proizvajalci Unije konkurirajo med seboj ter z uvozom iz LRK in drugih tretjih držav, katerih tržni delež znaša 12,2 %, kot prikazuje preglednica 13 začasne uredbe. Poleg tega ne kaže, da bi med proizvajalci Unije primanjkovalo konkurence. |
| --- | --- |

(159)

Komisija ugotavlja, da CISA ne priznava dejstva, da proizvajalci Unije konkurirajo med seboj ter z uvozom iz LRK in drugih tretjih držav, katerih tržni delež znaša 12,2 %, kot prikazuje preglednica 13 začasne uredbe. Poleg tega ne kaže, da bi med proizvajalci Unije primanjkovalo konkurence.

| (160) | Po uvedbi začasnih ukrepov je en uvoznik navedel, da bo uvedba protidampinških ukrepov umetno zmanjšala konkurenčnost na trgu Unije in privedla do oligopolnega trga kar zadeva segment „posebnih debelih pločevin“, ki ga že zdaj obvladuje en sam akter. |
| --- | --- |

(160)

Po uvedbi začasnih ukrepov je en uvoznik navedel, da bo uvedba protidampinških ukrepov umetno zmanjšala konkurenčnost na trgu Unije in privedla do oligopolnega trga kar zadeva segment „posebnih debelih pločevin“, ki ga že zdaj obvladuje en sam akter.

| (161) | Vendar Komisija ugotavlja, da navedena stran ni predložila nobenih dokazov, ki bi podprli to trditev. Informacije, ki jih je Eurofer predložil v svojih pripombah v zvezi z dokončnim razkritjem, ravno nasprotno navajajo številne proizvajalce Unije, ki ponujajo različne vrste „posebnih debelih pločevin“. |
| --- | --- |

(161)

Vendar Komisija ugotavlja, da navedena stran ni predložila nobenih dokazov, ki bi podprli to trditev. Informacije, ki jih je Eurofer predložil v svojih pripombah v zvezi z dokončnim razkritjem, ravno nasprotno navajajo številne proizvajalce Unije, ki ponujajo različne vrste „posebnih debelih pločevin“.

| (162) | Komisija priznava, da bi lahko uvedba dajatev zmanjšala število konkurentov v nekaterih segmentih „posebnih debelih pločevin“ na trgu Unije. Vendar protidampinška preiskava ne opredeljuje trga izdelkov in geografskega trga ter ne ocenjuje tržne moči in njenega verjetnega razvoja. Zato v tej preiskavi ni bila mogoča in potrebna ugotovitev, ali obstaja tveganje ustvarjanja ali okrepitve prevladujočega položaja na enem od trgov v smislu konkurenčnega prava. |
| --- | --- |

(162)

Komisija priznava, da bi lahko uvedba dajatev zmanjšala število konkurentov v nekaterih segmentih „posebnih debelih pločevin“ na trgu Unije. Vendar protidampinška preiskava ne opredeljuje trga izdelkov in geografskega trga ter ne ocenjuje tržne moči in njenega verjetnega razvoja. Zato v tej preiskavi ni bila mogoča in potrebna ugotovitev, ali obstaja tveganje ustvarjanja ali okrepitve prevladujočega položaja na enem od trgov v smislu konkurenčnega prava.

| (163) | Komisija mora v svoji analizi interesa Unije upoštevati druge politike Unije, kot je politika konkurence. Toda ti premisleki zahtevajo nadaljnjo preiskavo le, kadar obstajajo konkretni dokazi o prevladujočem položaju in morebitni zlorabi slednjega. Navedbe zainteresiranih strani tega merila niso izpolnile. |
| --- | --- |

(163)

Komisija mora v svoji analizi interesa Unije upoštevati druge politike Unije, kot je politika konkurence. Toda ti premisleki zahtevajo nadaljnjo preiskavo le, kadar obstajajo konkretni dokazi o prevladujočem položaju in morebitni zlorabi slednjega. Navedbe zainteresiranih strani tega merila niso izpolnile.

| (164) | Komisija v vsakem primeru opozarja, da je namen uvedbe protidampinških dajatev odpraviti učinek škodljivega dampinga, ugotovljenega za vse segmente debelih pločevin, prevladujoč položaj na trgu pa še ne pomeni zlorabe. Če zainteresirane strani v prihodnje opazijo kakršno koli ravnanje, ki bi kršilo pravila konkurence, lahko uporabijo svojo pravico do pritožbe pri organu, pristojnem za konkurenco. |
| --- | --- |

(164)

Komisija v vsakem primeru opozarja, da je namen uvedbe protidampinških dajatev odpraviti učinek škodljivega dampinga, ugotovljenega za vse segmente debelih pločevin, prevladujoč položaj na trgu pa še ne pomeni zlorabe. Če zainteresirane strani v prihodnje opazijo kakršno koli ravnanje, ki bi kršilo pravila konkurence, lahko uporabijo svojo pravico do pritožbe pri organu, pristojnem za konkurenco.

| (165) | Po uvedbi začasnih ukrepov je en uvoznik navedel, da uvedba protidampinških ukrepov ne bi smela privesti do zvišanja cen na trgu Unije. |
| --- | --- |

(165)

Po uvedbi začasnih ukrepov je en uvoznik navedel, da uvedba protidampinških ukrepov ne bi smela privesti do zvišanja cen na trgu Unije.

| (166) | Komisija ponovno poudarja, da je namen uvedbe protidampinških dajatev odpraviti učinke škodljivega dampinga, ki izkrivljajo trgovino. Učinki navedenih ukrepov na cene so odvisni od določanja cen številnih udeležencev na trgu, zato jih ni mogoče predvideti. Do zvišanja cen lahko pride, kadar bi morale po mnenju tržnih sil na neizkrivljenem trgu prevladati višje cene. |
| --- | --- |

(166)

Komisija ponovno poudarja, da je namen uvedbe protidampinških dajatev odpraviti učinke škodljivega dampinga, ki izkrivljajo trgovino. Učinki navedenih ukrepov na cene so odvisni od določanja cen številnih udeležencev na trgu, zato jih ni mogoče predvideti. Do zvišanja cen lahko pride, kadar bi morale po mnenju tržnih sil na neizkrivljenem trgu prevladati višje cene.

| (167) | CISA je navedla tudi, da uporabniki Unije potrebujejo konkurenčne in ustaljene vire oskrbe ter da bi uvedba protidampinških ukrepov „lahko privedla do velike izgube in/ali selitev delovnih mest v industriji na koncu proizvodne verige iz Evropske unije“. |
| --- | --- |

(167)

CISA je navedla tudi, da uporabniki Unije potrebujejo konkurenčne in ustaljene vire oskrbe ter da bi uvedba protidampinških ukrepov „lahko privedla do velike izgube in/ali selitev delovnih mest v industriji na koncu proizvodne verige iz Evropske unije“.

| (168) | Toda v obdobju preiskave je 30 proizvajalcev Unije in uvoz iz številnih držav, vključno z Rusijo in Ukrajino, zagotavljalo redno oskrbo uporabnikov Unije z debelimi pločevinami. Poleg tega uporabniki v industriji na koncu proizvodne verige niso predložili dokazov, da zaradi uvedbe protidampinških ukrepov ne bi bili deležni oskrbe z debelimi pločevinami. V zvezi s tveganjem velike izgube in/ali selitvijo delovnih mest iz Unije je le ena industrija na koncu proizvodne verige predložila podobno trditev, in sicer proizvajalec vetrnih elektrarn. Ta trditev je obravnavana v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(168)

Toda v obdobju preiskave je 30 proizvajalcev Unije in uvoz iz številnih držav, vključno z Rusijo in Ukrajino, zagotavljalo redno oskrbo uporabnikov Unije z debelimi pločevinami. Poleg tega uporabniki v industriji na koncu proizvodne verige niso predložili dokazov, da zaradi uvedbe protidampinških ukrepov ne bi bili deležni oskrbe z debelimi pločevinami. V zvezi s tveganjem velike izgube in/ali selitvijo delovnih mest iz Unije je le ena industrija na koncu proizvodne verige predložila podobno trditev, in sicer proizvajalec vetrnih elektrarn. Ta trditev je obravnavana v nadaljevanju.

| (169) | Ad-hoc združenje uporabnikov v industriji na koncu proizvodne verige (vetrne elektrarne) je navedlo, da bo zaradi uvedbe ukrepov v zvezi z debelimi pločevinami nastalo tveganje, da se v prihodnosti proizvodnja vetrnih elektrarn preseli v LRK in da pride do težav z zanesljivostjo oskrbe z v celoti ali delno proizvedenimi vetrnimi elektrarnami. Tudi en uvoznik je v svojih pripombah v zvezi z dokončnim razkritjem podal navedeni argument glede vetrnih elektrarn in drugih delov vetrnih energijskih sistemov. |
| --- | --- |

(169)

Ad-hoc združenje uporabnikov v industriji na koncu proizvodne verige (vetrne elektrarne) je navedlo, da bo zaradi uvedbe ukrepov v zvezi z debelimi pločevinami nastalo tveganje, da se v prihodnosti proizvodnja vetrnih elektrarn preseli v LRK in da pride do težav z zanesljivostjo oskrbe z v celoti ali delno proizvedenimi vetrnimi elektrarnami. Tudi en uvoznik je v svojih pripombah v zvezi z dokončnim razkritjem podal navedeni argument glede vetrnih elektrarn in drugih delov vetrnih energijskih sistemov.

Ad-hoc

| (170) | Komisija te navedbe zavrača, saj zainteresirane strani svojih trditev niso podkrepile z dokazi ali analizo, na primer tako, da bi se navedeni proizvajalci vetrnih elektrarn javili v rokih, določenih v obvestilu o začetku, in da bi izpolnili vprašalnik, v katerem bi podrobneje opredelili vrste debelih pločevin, ki se v tej industriji uporabljajo za gradnjo vetrnih elektrarn, ter predstavili analizo o tem, ali so navedene vrste debelih pločevin zamenljive z vrstami debelih pločevin, ki se uporabljajo v drugih industrijah. |
| --- | --- |

(170)

Komisija te navedbe zavrača, saj zainteresirane strani svojih trditev niso podkrepile z dokazi ali analizo, na primer tako, da bi se navedeni proizvajalci vetrnih elektrarn javili v rokih, določenih v obvestilu o začetku, in da bi izpolnili vprašalnik, v katerem bi podrobneje opredelili vrste debelih pločevin, ki se v tej industriji uporabljajo za gradnjo vetrnih elektrarn, ter predstavili analizo o tem, ali so navedene vrste debelih pločevin zamenljive z vrstami debelih pločevin, ki se uporabljajo v drugih industrijah.

| (171) | Komisija opozarja, da informacije v spisu kažejo, da proizvajalci vetrnih elektrarn ne bi imeli koristi od izključitve „posebnih debelih pločevin“ iz obsega izdelka, kot je opisano v uvodni izjavi 42 zgoraj. Zato bi lahko njihove pomisleke odpravila le izključitev debelih pločevin za vetrne elektrarne zaradi interesa Unije. Toda v tej fazi proizvajalci vetrnih elektrarn te izključitve niso utemeljili s konkretno in podrobno analizo, ki bi vključevala razlago vpliva uvedbe dajatve na njihove stroške proizvodnje in na njihovo sposobnost, da te stroške prenesejo na svoje stranke. |
| --- | --- |

(171)

Komisija opozarja, da informacije v spisu kažejo, da proizvajalci vetrnih elektrarn ne bi imeli koristi od izključitve „posebnih debelih pločevin“ iz obsega izdelka, kot je opisano v uvodni izjavi 42 zgoraj. Zato bi lahko njihove pomisleke odpravila le izključitev debelih pločevin za vetrne elektrarne zaradi interesa Unije. Toda v tej fazi proizvajalci vetrnih elektrarn te izključitve niso utemeljili s konkretno in podrobno analizo, ki bi vključevala razlago vpliva uvedbe dajatve na njihove stroške proizvodnje in na njihovo sposobnost, da te stroške prenesejo na svoje stranke.

| (172) | Komisija nadalje opozarja, da lahko proizvajalci vetrnih elektrarn zahtevajo vmesni pregled interesa Unije v zvezi z ukrepi glede debelih pločevin, če je ustrezno utemeljen. Poleg tega preiskava ni pokazala, da bi industrija Unije ogrožala dejavnosti uporabnikov. Pri običajnem delovanju tržnih sil ni pričakovati takšnega ravnanja. |
| --- | --- |

(172)

Komisija nadalje opozarja, da lahko proizvajalci vetrnih elektrarn zahtevajo vmesni pregled interesa Unije v zvezi z ukrepi glede debelih pločevin, če je ustrezno utemeljen. Poleg tega preiskava ni pokazala, da bi industrija Unije ogrožala dejavnosti uporabnikov. Pri običajnem delovanju tržnih sil ni pričakovati takšnega ravnanja.

| (173) | En uvoznik je navedel, da je izključitev „posebnih debelih pločevin“ iz obsega izdelka v interesu Unije, saj naj bi bilo „več ključnih industrij“, kot sta „sektor za izdelavo strojev in energetski sektor“ Unije, odvisnih od uvoza „posebnih debelih pločevin“ iz LRK. Toda te trditve ni potrdil nobeden od uporabnikov iz teh industrij. |
| --- | --- |

(173)

En uvoznik je navedel, da je izključitev „posebnih debelih pločevin“ iz obsega izdelka v interesu Unije, saj naj bi bilo „več ključnih industrij“, kot sta „sektor za izdelavo strojev in energetski sektor“ Unije, odvisnih od uvoza „posebnih debelih pločevin“ iz LRK. Toda te trditve ni potrdil nobeden od uporabnikov iz teh industrij.

| (174) | Ta uvoznik je nadalje trdil, da „posebne debele pločevine“ debeline nad 150 mm proizvajajo le trije proizvajalci Unije. Proizvodnjo pločevin z visoko mejo lezenja, hitro hlajenih in kaljenih pločevin ter debelih pločevin, odpornih proti odrgnjenju, naj bi obvladovali le štirje proizvajalci Unije. Na podlagi tega trdijo, da industrija Unije na koncu proizvodne verige „že danes trpi zaradi pomanjkanja oskrbe in močnega zvišanja prodajnih cen“ ter da je to mogoče izravnati le z uvozom „posebnih debelih pločevin“ iz LRK. |
| --- | --- |

(174)

Ta uvoznik je nadalje trdil, da „posebne debele pločevine“ debeline nad 150 mm proizvajajo le trije proizvajalci Unije. Proizvodnjo pločevin z visoko mejo lezenja, hitro hlajenih in kaljenih pločevin ter debelih pločevin, odpornih proti odrgnjenju, naj bi obvladovali le štirje proizvajalci Unije. Na podlagi tega trdijo, da industrija Unije na koncu proizvodne verige „že danes trpi zaradi pomanjkanja oskrbe in močnega zvišanja prodajnih cen“ ter da je to mogoče izravnati le z uvozom „posebnih debelih pločevin“ iz LRK.

| (175) | CISA je nadalje navedla, da bi lahko tudi uporabniki „posebnih debelih pločevin“ na področju industrije oblikovanja kovin zaradi zelo omejenega števila evropskih proizvajalcev „posebnih debelih pločevin“ utrpeli pomanjkanje oskrbe. Toda nobeden od uporabnikov v tej industriji na koncu proizvodne verige ni opozoril na nezadostno oskrbo. |
| --- | --- |

(175)

CISA je nadalje navedla, da bi lahko tudi uporabniki „posebnih debelih pločevin“ na področju industrije oblikovanja kovin zaradi zelo omejenega števila evropskih proizvajalcev „posebnih debelih pločevin“ utrpeli pomanjkanje oskrbe. Toda nobeden od uporabnikov v tej industriji na koncu proizvodne verige ni opozoril na nezadostno oskrbo.

| (176) | Komisija zavrača navedbe iz uvodnih izjav 173 do 175 zgoraj, saj zainteresirane strani svojih trditev niso podkrepile z dokazi ali analizo. Preiskava je ravno nasprotno pokazala znatno znižanje cen debelih pločevin v Uniji v obravnavanem obdobju. Preiskava je pokazala tudi, da ima industrija Unije zaradi vedno manjše izkoriščenosti zmogljivosti znatne neizkoriščene zmogljivosti. Poleg tega je po navedbah združenja CISA količina uvoženih „posebnih debelih pločevin“ iz LRK majhna. |
| --- | --- |

(176)

Komisija zavrača navedbe iz uvodnih izjav 173 do 175 zgoraj, saj zainteresirane strani svojih trditev niso podkrepile z dokazi ali analizo. Preiskava je ravno nasprotno pokazala znatno znižanje cen debelih pločevin v Uniji v obravnavanem obdobju. Preiskava je pokazala tudi, da ima industrija Unije zaradi vedno manjše izkoriščenosti zmogljivosti znatne neizkoriščene zmogljivosti. Poleg tega je po navedbah združenja CISA količina uvoženih „posebnih debelih pločevin“ iz LRK majhna.

| (177) | Po dokončnem razkritju je en uvoznik v svojih pripombah v zvezi z dokončnim razkritjem ponovno obravnaval to vprašanje. Vendar ni zagotovili nobenih novih bistvenih argumentov. |
| --- | --- |

(177)

Po dokončnem razkritju je en uvoznik v svojih pripombah v zvezi z dokončnim razkritjem ponovno obravnaval to vprašanje. Vendar ni zagotovili nobenih novih bistvenih argumentov.

| (178) | Ker ni bilo predloženih nobenih dejanskih dokazov o domnevnem pomanjkanju oskrbe zaradi uvedbe protidampinških ukrepov, Komisija ne more zaključiti, da bo uvedba takih ukrepov povzročila pomanjkanje oskrbe s „posebnimi debelimi pločevinami“. |
| --- | --- |

(178)

Ker ni bilo predloženih nobenih dejanskih dokazov o domnevnem pomanjkanju oskrbe zaradi uvedbe protidampinških ukrepov, Komisija ne more zaključiti, da bo uvedba takih ukrepov povzročila pomanjkanje oskrbe s „posebnimi debelimi pločevinami“.

6.1   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (179) | Če povzamemo, nobena trditev zainteresiranih strani ni pokazala, da obstajajo prepričljivi razlogi proti uvedbi ukrepov za uvoz zadevnega izdelka iz LRK. |
| --- | --- |

(179)

Če povzamemo, nobena trditev zainteresiranih strani ni pokazala, da obstajajo prepričljivi razlogi proti uvedbi ukrepov za uvoz zadevnega izdelka iz LRK.

| (180) | Razpoložljivost alternativnih virov oskrbe zmanjšuje morebitne negativne učinke na nepovezane uporabnike. Pozitivni učinki protidampinških ukrepov na trg Unije, zlasti na industrijo Unije, prevladajo nad morebitnimi negativnimi učinki na druge interesne skupine. |
| --- | --- |

(180)

Razpoložljivost alternativnih virov oskrbe zmanjšuje morebitne negativne učinke na nepovezane uporabnike. Pozitivni učinki protidampinških ukrepov na trg Unije, zlasti na industrijo Unije, prevladajo nad morebitnimi negativnimi učinki na druge interesne skupine.

| (181) | Ker v zvezi z interesom Unije ni bilo drugih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 195 do 215 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(181)

Ker v zvezi z interesom Unije ni bilo drugih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 195 do 215 začasne uredbe potrdijo.

7.   RETROAKTIVNA UVEDBA PROTIDAMPINŠKIH DAJATEV

RETROAKTIVNA UVEDBA PROTIDAMPINŠKIH DAJATEV

| (182) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 4 zgoraj, je Komisija na podlagi zahtevka združenja Eurofer uvedla obvezno registracijo uvoza debele pločevine s poreklom iz LRK. Uvoz med 11. avgustom 2016 in uvedbo začasnih ukrepov 7. oktobra 2016 je bil registriran. |
| --- | --- |

(182)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 4 zgoraj, je Komisija na podlagi zahtevka združenja Eurofer uvedla obvezno registracijo uvoza debele pločevine s poreklom iz LRK. Uvoz med 11. avgustom 2016 in uvedbo začasnih ukrepov 7. oktobra 2016 je bil registriran.

| (183) | V skladu s členom 10(4)(d) osnovne uredbe se lahko dajatev uvede retroaktivno, če „poleg ravni uvoza, ki je povzročal škodo v teku obdobja preiskave, obstaja nadaljnja znatna rast uvoza, ki bo zaradi svoje časovne opredeljenosti in obsega in drugih okoliščin verjetno resno ogrozil popravljalni učinek dokončne protidampinške dajatve, ki se bo uporabila“. |
| --- | --- |

(183)

V skladu s členom 10(4)(d) osnovne uredbe se lahko dajatev uvede retroaktivno, če „poleg ravni uvoza, ki je povzročal škodo v teku obdobja preiskave, obstaja nadaljnja znatna rast uvoza, ki bo zaradi svoje časovne opredeljenosti in obsega in drugih okoliščin verjetno resno ogrozil popravljalni učinek dokončne protidampinške dajatve, ki se bo uporabila“.

7.1   Pripombe v zvezi z morebitno retroaktivno uvedbo protidampinških dajatev

Pripombe v zvezi z morebitno retroaktivno uvedbo protidampinških dajatev

| (184) | CISA je navedla, da bi morebitni retroaktivni ukrepi negativno vplivali na uvoznike, ki bi „imeli nepotrebne dodatne stroške“, saj plačujejo protidampinške dajatve. CISA je trdila, da uvozniki „nimajo nikakršnega namena, da bi kopičili zaloge zadevnega izdelka“ iz LRK, in da je registrirani uvoz preostali del starih pogodb, ki so bile sklenjene pred začetkom postopka. CISA je trdila tudi, da „bo nepričakovana dajatev povzročila izgube“ za uvoznike in uporabnike v Uniji. |
| --- | --- |

(184)

CISA je navedla, da bi morebitni retroaktivni ukrepi negativno vplivali na uvoznike, ki bi „imeli nepotrebne dodatne stroške“, saj plačujejo protidampinške dajatve. CISA je trdila, da uvozniki „nimajo nikakršnega namena, da bi kopičili zaloge zadevnega izdelka“ iz LRK, in da je registrirani uvoz preostali del starih pogodb, ki so bile sklenjene pred začetkom postopka. CISA je trdila tudi, da „bo nepričakovana dajatev povzročila izgube“ za uvoznike in uporabnike v Uniji.

| (185) | CISA je na koncu navedla, da „registracija uvoza in grožnje z uvedbo retroaktivnih ukrepov niso nič drugega kot oviranje za namen trgovinske zaščite, da bi uvozniki EU prenehali uvažati iz Kitajske, še preden bi se dokazalo, da tak uvoz dejansko škoduje industriji EU“. |
| --- | --- |

(185)

CISA je na koncu navedla, da „registracija uvoza in grožnje z uvedbo retroaktivnih ukrepov niso nič drugega kot oviranje za namen trgovinske zaščite, da bi uvozniki EU prenehali uvažati iz Kitajske, še preden bi se dokazalo, da tak uvoz dejansko škoduje industriji EU“.

7.2   Statistični podatki o uvozu

Statistični podatki o uvozu

| (186) | Statistični podatki Eurostata o uvozu, predstavljeni v preglednici 1, kažejo, da se je uvoz debelih pločevin iz LRK po obdobju preiskave znatno zmanjšal.

  Preglednica 1


  Razvoj povprečnega mesečnega obsega uvoza | Mesečno povprečje v OP | Mesečno povprečje od marca do septembra 2016 | Mesečno povprečje od marca do oktobra 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz LRK (v tonah) | 113 262 | 84 669 | 76 562 |
| Gibanje v primerjavi z OP (%) | Ni relevantno. | – 25,2 | – 32,4 |
| Vir: Eurostat. |

(186)

Statistični podatki Eurostata o uvozu, predstavljeni v preglednici 1, kažejo, da se je uvoz debelih pločevin iz LRK po obdobju preiskave znatno zmanjšal.

Preglednica 1

Preglednica 1

Razvoj povprečnega mesečnega obsega uvoza

Razvoj povprečnega mesečnega obsega uvoza

Mesečno povprečje v OP

Mesečno povprečje od marca do septembra 2016

Mesečno povprečje od marca do oktobra 2016

Obseg uvoza iz LRK (v tonah)

113 262

84 669

76 562

Gibanje v primerjavi z OP (%)

Ni relevantno.

– 25,2

– 32,4

Vir: Eurostat.

Vir:

7.3   Sklep o retroaktivnosti

Sklep o retroaktivnosti

| (187) | Ker ni bilo nadaljnje znatne rasti uvoza, je Komisija sklenila, da pravni pogoj za retroaktivno pobiranje dajatev iz člena 10(4)(d) osnovne uredbe ni izpolnjen. Zato se dajatev na registrirani uvoz ne bi smela uvesti retroaktivno. |
| --- | --- |

(187)

Ker ni bilo nadaljnje znatne rasti uvoza, je Komisija sklenila, da pravni pogoj za retroaktivno pobiranje dajatev iz člena 10(4)(d) osnovne uredbe ni izpolnjen. Zato se dajatev na registrirani uvoz ne bi smela uvesti retroaktivno.

8.   DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

8.1   Stopnja odprave škode

Stopnja odprave škode

| (188) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 222 začasne uredbe, je Komisija določila stopnjo odprave škode na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno v obdobju preiskave vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz LRK, ustrezno prilagojeno glede na stroške, nastale po uvozu, in carinske dajatve, ter tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije v obdobju preiskave prodajali na trgu Unije. |
| --- | --- |

(188)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 222 začasne uredbe, je Komisija določila stopnjo odprave škode na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno v obdobju preiskave vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz LRK, ustrezno prilagojeno glede na stroške, nastale po uvozu, in carinske dajatve, ter tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije v obdobju preiskave prodajali na trgu Unije.

| (189) | CISA je predložila več pripomb v zvezi z metodologijo za izračun neškodljive cene podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije prodajali na trgu Unije v obdobju preiskave v obravnavani zadevi. |
| --- | --- |

(189)

CISA je predložila več pripomb v zvezi z metodologijo za izračun neškodljive cene podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije prodajali na trgu Unije v obdobju preiskave v obravnavani zadevi.

| (190) | CISA je najprej želela pojasnilo, zakaj je Komisija uporabila metodologijo, kjer je izgube v obdobju preiskave prištela prodajnim cenam industrije Unije, nato pa stroškom proizvodnje prištela ciljno stopnjo dobička, ki znaša 7,9 %, namesto ciljnega dobička. |
| --- | --- |

(190)

CISA je najprej želela pojasnilo, zakaj je Komisija uporabila metodologijo, kjer je izgube v obdobju preiskave prištela prodajnim cenam industrije Unije, nato pa stroškom proizvodnje prištela ciljno stopnjo dobička, ki znaša 7,9 %, namesto ciljnega dobička.

| (191) | Za vsak primer posebej se izbere ena od dveh metodologij, ki ju Komisija uporablja za določitev stopnje odprave škode. Kadar industrija Unije nima primerljive prodaje, se neškodljiva cena pogosto določi tako, da se skupnemu strošku prišteje ciljni dobiček. V obravnavanem primeru pa je bila primerljiva prodaja na voljo. |
| --- | --- |

(191)

Za vsak primer posebej se izbere ena od dveh metodologij, ki ju Komisija uporablja za določitev stopnje odprave škode. Kadar industrija Unije nima primerljive prodaje, se neškodljiva cena pogosto določi tako, da se skupnemu strošku prišteje ciljni dobiček. V obravnavanem primeru pa je bila primerljiva prodaja na voljo.

| (192) | To pa zato, ker je podobni izdelek, ki ga je prodajala industrija Unije, sestavljalo na stotine vrst izdelkov, vzorčeni proizvajalci Unije pa so imeli obsežno mrežo povezanih družb, vključno s storitvenimi centri za jeklarstvo, v katerih nastajajo stroški, ki v poslovnih knjigah vzorčenih proizvajalcev Unije niso evidentirani tako, da bi jih bilo mogoče zlahka pripisati posameznim kontrolnim številkam izdelka. Zaradi navedenih razlogov je bilo od proizvodnih družb in tudi vseh povezanih prodajnih družb (zlasti storitvenih centrov za jeklarstvo) v Uniji nemogoče zbrati informacije o stroških za posamezno kontrolno številko izdelka, da bi lahko izračunali skupni strošek na kontrolno številko izdelka. |
| --- | --- |

(192)

To pa zato, ker je podobni izdelek, ki ga je prodajala industrija Unije, sestavljalo na stotine vrst izdelkov, vzorčeni proizvajalci Unije pa so imeli obsežno mrežo povezanih družb, vključno s storitvenimi centri za jeklarstvo, v katerih nastajajo stroški, ki v poslovnih knjigah vzorčenih proizvajalcev Unije niso evidentirani tako, da bi jih bilo mogoče zlahka pripisati posameznim kontrolnim številkam izdelka. Zaradi navedenih razlogov je bilo od proizvodnih družb in tudi vseh povezanih prodajnih družb (zlasti storitvenih centrov za jeklarstvo) v Uniji nemogoče zbrati informacije o stroških za posamezno kontrolno številko izdelka, da bi lahko izračunali skupni strošek na kontrolno številko izdelka.

| (193) | Namesto tega je Komisija določila skupni strošek za vsako posamezno kontrolno številko izdelka tako, da je tehtani povprečni prodajni ceni prištela tehtano povprečno izgubo vzorčenih proizvajalcev Unije. Nato se je k tako določenemu skupnemu strošku prištela 7,9-odstotna stopnja dobička, glede katere po začasnih ukrepih ni bilo predloženih nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(193)

Namesto tega je Komisija določila skupni strošek za vsako posamezno kontrolno številko izdelka tako, da je tehtani povprečni prodajni ceni prištela tehtano povprečno izgubo vzorčenih proizvajalcev Unije. Nato se je k tako določenemu skupnemu strošku prištela 7,9-odstotna stopnja dobička, glede katere po začasnih ukrepih ni bilo predloženih nobenih pripomb.

| (194) | CISA je na koncu navedla, da je bila uporabljena metodologija „napačna“ in da sta metodologiji „privedli do popolnoma različnih rezultatov“. Navedla je primer, v katerem je uporabila hipotetične stroške proizvodnje in hipotetično prodajno ceno, s čimer naj bi pokazala, da je izračun ciljne cene na podlagi prodajne cene napačen. |
| --- | --- |

(194)

CISA je na koncu navedla, da je bila uporabljena metodologija „napačna“ in da sta metodologiji „privedli do popolnoma različnih rezultatov“. Navedla je primer, v katerem je uporabila hipotetične stroške proizvodnje in hipotetično prodajno ceno, s čimer naj bi pokazala, da je izračun ciljne cene na podlagi prodajne cene napačen.

| (195) | Komisija ugotavlja, da je večina informacij iz tega primera hipotetičnih in se ne nanaša na dejanske podatke, zato rezultat tega primera ne more dokazati, da je metodologija, uporabljena v tej zadevi, napačna. Zato Komisija tega argumenta ne more šteti za dokaz. Če bi bila na voljo enaka raven podrobnih informacij, bi obe metodologiji privedli do podobnih rezultatov. |
| --- | --- |

(195)

Komisija ugotavlja, da je večina informacij iz tega primera hipotetičnih in se ne nanaša na dejanske podatke, zato rezultat tega primera ne more dokazati, da je metodologija, uporabljena v tej zadevi, napačna. Zato Komisija tega argumenta ne more šteti za dokaz. Če bi bila na voljo enaka raven podrobnih informacij, bi obe metodologiji privedli do podobnih rezultatov.

| (196) | CISA je na koncu navedla, da „če večino kontrolnih številk izdelka, ki jih izvozijo kitajski proizvajalci izvozniki, prodajajo manj kot trije vzorčeni proizvajalci Unije, bi se bilo treba vprašati o reprezentativnosti podatkov o prodaji, prejetih od vzorčenih proizvajalcev Unije, in torej zaključiti, da je izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen na podlagi teh podatkov vprašljiv. Da ne omenjamo dejstva, da se škode skoraj ne da dokazati, če industrija Unije ne proizvaja/prodaja vrst, ki jih izvažajo kitajski proizvajalci izvozniki“. |
| --- | --- |

(196)

CISA je na koncu navedla, da „če večino kontrolnih številk izdelka, ki jih izvozijo kitajski proizvajalci izvozniki, prodajajo manj kot trije vzorčeni proizvajalci Unije, bi se bilo treba vprašati o reprezentativnosti podatkov o prodaji, prejetih od vzorčenih proizvajalcev Unije, in torej zaključiti, da je izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen na podlagi teh podatkov vprašljiv. Da ne omenjamo dejstva, da se škode skoraj ne da dokazati, če industrija Unije ne proizvaja/prodaja vrst, ki jih izvažajo kitajski proizvajalci izvozniki“.

| (197) | Komisija opozarja, da čeprav so bili vzorčeni trije proizvajalci Unije, dejstvo, „da večino kontrolnih številk izdelka, ki jih izvozijo kitajski proizvajalci izvozniki, prodajajo manj kot trije vzorčeni proizvajalci Unije“, ne pomeni, da jih industrija Unije ali celo vzorčeni proizvajalci Unije sploh ne prodajajo. To pomeni le, da vsi trije vzorčeni proizvajalci Unije ne prodajajo vseh kontrolnih številk izdelka, ki jih izvažajo vzorčeni proizvajalci izvozniki iz LRK. |
| --- | --- |

(197)

Komisija opozarja, da čeprav so bili vzorčeni trije proizvajalci Unije, dejstvo, „da večino kontrolnih številk izdelka, ki jih izvozijo kitajski proizvajalci izvozniki, prodajajo manj kot trije vzorčeni proizvajalci Unije“, ne pomeni, da jih industrija Unije ali celo vzorčeni proizvajalci Unije sploh ne prodajajo. To pomeni le, da vsi trije vzorčeni proizvajalci Unije ne prodajajo vseh kontrolnih številk izdelka, ki jih izvažajo vzorčeni proizvajalci izvozniki iz LRK.

| (198) | Komisija opozarja tudi, da niso vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki iz LRK v Unijo izvažali istih kontrolnih številk izdelka. Veliko večino kontrolnih številk izdelka, ki jih izvažajo vzorčeni proizvajalci izvozniki v Unijo (tj. več kot 90 % obsega tega izvoza), proizvede en ali več vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(198)

Komisija opozarja tudi, da niso vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki iz LRK v Unijo izvažali istih kontrolnih številk izdelka. Veliko večino kontrolnih številk izdelka, ki jih izvažajo vzorčeni proizvajalci izvozniki v Unijo (tj. več kot 90 % obsega tega izvoza), proizvede en ali več vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (199) | Po dokončnem razkritju je CISA v svojih pripombah in na zaslišanju ponovno obravnavala to vprašanje. |
| --- | --- |

(199)

Po dokončnem razkritju je CISA v svojih pripombah in na zaslišanju ponovno obravnavala to vprašanje.

| (200) | CISA je sklepala, da industrija Unije morda ni predložila pravilnih podatkov in da je bila ugodneje obravnavana, pri čemer so bile kršene pravice drugih strani do objektivne, nepristranske in nediskriminatorne preiskave. Ta domnevna ugodnejša obravnava industrije Unije naj bi se kazala tudi s prizanesljivostjo Komisije do nje, ko ni zagotovila nekaterih pomembnih podatkov (CISA je navedla raven informacij o stroških proizvodnje). |
| --- | --- |

(200)

CISA je sklepala, da industrija Unije morda ni predložila pravilnih podatkov in da je bila ugodneje obravnavana, pri čemer so bile kršene pravice drugih strani do objektivne, nepristranske in nediskriminatorne preiskave. Ta domnevna ugodnejša obravnava industrije Unije naj bi se kazala tudi s prizanesljivostjo Komisije do nje, ko ni zagotovila nekaterih pomembnih podatkov (CISA je navedla raven informacij o stroških proizvodnje).

| (201) | Glede očitka o ugodnejši obravnavi je trditev zavrnjena. Zadevno vprašanje se nanaša na besedilo uvodnih izjav 191 do 193 zgoraj. Komisija je v navedenih uvodnih izjavah navedla razlog za izbiro med metodologijama, ki ju uporablja za določitev stopnje odprave škode. |
| --- | --- |

(201)

Glede očitka o ugodnejši obravnavi je trditev zavrnjena. Zadevno vprašanje se nanaša na besedilo uvodnih izjav 191 do 193 zgoraj. Komisija je v navedenih uvodnih izjavah navedla razlog za izbiro med metodologijama, ki ju uporablja za določitev stopnje odprave škode.

| (202) | Ker v zvezi s stopnjo odprave škode ni bilo drugih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 217 do 223 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(202)

Ker v zvezi s stopnjo odprave škode ni bilo drugih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 217 do 223 začasne uredbe potrdijo.

8.2   Ponudba zaveze

Ponudba zaveze

| (203) | Po dokončnem razkritju je en proizvajalec izvoznik iz LRK Komisiji predložil ponudbo cenovne zaveze. V navedeni ponudbi so bile določene minimalne uvozne cene za vrste debelih pločevin, ki jih proizvajalec izvoznik iz LRK prodaja v Unijo, predlagana pa je bila tudi metoda indeksacije navedenih minimalnih uvoznih cen na podlagi cen glavnih surovin. |
| --- | --- |

(203)

Po dokončnem razkritju je en proizvajalec izvoznik iz LRK Komisiji predložil ponudbo cenovne zaveze. V navedeni ponudbi so bile določene minimalne uvozne cene za vrste debelih pločevin, ki jih proizvajalec izvoznik iz LRK prodaja v Unijo, predlagana pa je bila tudi metoda indeksacije navedenih minimalnih uvoznih cen na podlagi cen glavnih surovin.

| (204) | Komisija je zavrnila ponudbo cenovne zaveze, ker obstaja visoko tveganje navzkrižne kompenzacije cen zaradi prevelike razlike v minimalnih uvoznih cenah med različnimi vrstami, ki jih ni enostavno razlikovati, in prezapletene metode indeksacije. Poleg tega struktura izvoznih poti proizvajalca izvoznika in vzporedni izvoz drugih izdelkov ne omogočata ustreznega spremljanja, zato je bila možnost navzkrižne kompenzacije z drugimi izdelki, ki jih prodajajo povezane družbe proizvajalca izvoznika, previsoka. |
| --- | --- |

(204)

Komisija je zavrnila ponudbo cenovne zaveze, ker obstaja visoko tveganje navzkrižne kompenzacije cen zaradi prevelike razlike v minimalnih uvoznih cenah med različnimi vrstami, ki jih ni enostavno razlikovati, in prezapletene metode indeksacije. Poleg tega struktura izvoznih poti proizvajalca izvoznika in vzporedni izvoz drugih izdelkov ne omogočata ustreznega spremljanja, zato je bila možnost navzkrižne kompenzacije z drugimi izdelki, ki jih prodajajo povezane družbe proizvajalca izvoznika, previsoka.

| (205) | Proizvajalec izvoznik je bil obveščen o razlogih za zavrnitev njegove ponudbe zaveze in je imel možnost, da predloži pripombe. |
| --- | --- |

(205)

Proizvajalec izvoznik je bil obveščen o razlogih za zavrnitev njegove ponudbe zaveze in je imel možnost, da predloži pripombe.

8.3   Dokončni ukrepi

Dokončni ukrepi

| (206) | Glede na sklepe v zvezi z dampingom, škodo, vzročnostjo in interesom Unije ter v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe bi bilo treba dokončne protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka uvesti na ravni stopnje odprave škode v skladu s pravilom nižje dajatve. |
| --- | --- |

(206)

Glede na sklepe v zvezi z dampingom, škodo, vzročnostjo in interesom Unije ter v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe bi bilo treba dokončne protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka uvesti na ravni stopnje odprave škode v skladu s pravilom nižje dajatve.

| (207) | Na podlagi navedenega se stopnje, po katerih bo uvedena dokončna protidampinška dajatev, določijo, kot je navedeno v preglednici 2:

  Preglednica 2


  Stopnja dampinga, stopnja odprave škode in stopnja dajatve









  Družba | Stopnja dampinga (v %) | Stopnja odprave škode (v %) | Dajatev (v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd | 120,1 | 73,1 | 73,1 |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 | 65,1 | 65,1 |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd in Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 | 73,7 | 73,7 |
| Druge sodelujoče družbe | 125,5 | 70,6 | 70,6 |
| Vse druge družbe | 127,6 | 73,7 | 73,7 |
| Vir: Preiskava. |

(207)

Na podlagi navedenega se stopnje, po katerih bo uvedena dokončna protidampinška dajatev, določijo, kot je navedeno v preglednici 2:

Preglednica 2

Preglednica 2

Stopnja dampinga, stopnja odprave škode in stopnja dajatve

Stopnja dampinga, stopnja odprave škode in stopnja dajatve

Družba

Stopnja dampinga (v %)

Stopnja odprave škode (v %)

Dajatev (v %)

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd

120,1

73,1

73,1

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0

65,1

65,1

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd in Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6

73,7

73,7

Druge sodelujoče družbe

125,5

70,6

70,6

Vse druge družbe

127,6

73,7

73,7

Vir: Preiskava.

| (208) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato izražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se torej uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK, ki ga proizvajajo te družbe, torej posebej navedeni pravni subjekti. Uvoženi zadevni izdelek, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ne morejo uporabljati in za njih velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(208)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato izražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se torej uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK, ki ga proizvajajo te družbe, torej posebej navedeni pravni subjekti. Uvoženi zadevni izdelek, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ne morejo uporabljati in za njih velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (209) | Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nasloviti na Komisijo (15), vključno z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Po potrebi se ta uredba ustrezno spremeni s posodobljenim seznamom družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatev. |
| --- | --- |

(209)

Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nasloviti na Komisijo (15), vključno z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Po potrebi se ta uredba ustrezno spremeni s posodobljenim seznamom družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatev.

15

| (210) | Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve bi bilo treba stopnjo dajatve za „vse druge družbe“ uporabljati za nesodelujoče proizvajalce izvoznike in tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(210)

Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve bi bilo treba stopnjo dajatve za „vse druge družbe“ uporabljati za nesodelujoče proizvajalce izvoznike in tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo.

8.4   Dokončno pobiranje začasnih dajatev

Dokončno pobiranje začasnih dajatev

| (211) | Ob upoštevanju ugotovljenih stopenj dampinga in ravni škode, povzročene industriji Unije, bi bilo treba dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo. |
| --- | --- |

(211)

Ob upoštevanju ugotovljenih stopenj dampinga in ravni škode, povzročene industriji Unije, bi bilo treba dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo.

| (212) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 – |
| --- | --- |

(212)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Dokončna protidampinška dajatev se uvede na uvoz ploščatih izdelkov iz nelegiranega ali legiranega jekla (razen nerjavnega jekla, silicijevega jekla za elektropločevine, orodnega jekla in hitroreznega jekla), vroče valjanih, neplatiranih, neprevlečenih in neprekritih, ne v kolobarjih, debeline več kot 10 mm in širine 600 mm ali več ali debeline 4,75 mm ali več, vendar ne več kot 10 mm, in širine 2 050 mm ali več, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 in ex 7225 99 00 (oznake TARIC: 7208512010, 7208519110, 7208519810, 7208529110, 7208902010, 7208908020, 7225406010, 7225990035, 7225990040), ter s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:

| Družba | Dajatev (v %) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd | 73,1 | C143 |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 65,1 | C144 |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd in Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 73,7 | C145 |
| Druge sodelujoče družbe iz Priloge | 70,6 | |
| Vse druge družbe | 73,7 | C999 |

Družba

Dajatev (v %)

Dodatna oznaka TARIC

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd

73,1

C143

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

65,1

C144

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd in Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

73,7

C145

Druge sodelujoče družbe iz Priloge

70,6

Vse druge družbe

73,7

C999

3.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo ustrezne veljavne določbe o carinah.

Člen 2

Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/1777, se dokončno poberejo.

Člen 3

Kadar kateri koli novi proizvajalec izvoznik iz Ljudske republike Kitajske Komisiji zagotovi zadostne dokaze, da:

| — | izdelka iz člena 1(1) v obdobju preiskave (od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015) ni izvažal v Unijo, |
| --- | --- |

—

izdelka iz člena 1(1) v obdobju preiskave (od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015) ni izvažal v Unijo,

| — | ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo, in |
| --- | --- |

—

ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo, in

| — | je zadevni izdelek dejansko izvažal v Unijo po obdobju preiskave, na katerem temeljijo ukrepi, ali je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino zadevnega izdelka v Unijo, |
| --- | --- |

—

je zadevni izdelek dejansko izvažal v Unijo po obdobju preiskave, na katerem temeljijo ukrepi, ali je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino zadevnega izdelka v Unijo,

se potem, ko se vsem zainteresiranim stranem omogoči, da predložijo pripombe, člen 1(2) spremeni tako, da se novega proizvajalca izvoznika doda na seznam sodelujočih družb, ki niso vključene v vzorec in za katere velja tehtana povprečna stopnja dajatve.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. februarja 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1777 z dne 6. oktobra 2016 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih debelih pločevin iz nelegiranega jekla ali drugih legiranih jekel s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 272, 7.10.2016, str. 5).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1357 z dne 9. avgusta 2016 o obvezni registraciji uvoza nekaterih debelih pločevin iz nelegiranega jekla ali drugih legiranih jekel s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 215, 10.8.2016, str. 23).

3

(4)  Jeklo, ki ni konstrukcijsko jeklo, jeklo za gradnjo ladij, jeklo za tlačno posodo, jeklo za utrjevanje kovin, hitro hlajenje in kaljenje, jeklo za cevovode ter jeklo, odporno proti odrgnjenju.

4

(5)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 102/2012 z dne 27. januarja 2012 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ukrajine, kakor je bila razširjena na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka, Moldavije in Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot s poreklom iz teh držav ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 in o zaključku pregleda zaradi izteka ukrepa glede uvoza jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Južne Afrike v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL L 36, 9.2.2012, str. 1).

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 925/2009 z dne 24. septembra 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Armenije, Brazilije in Ljudske republike Kitajske (UL L 262, 6.10.2009, str. 1).

6

(7)  Obvestilo o začetku 2016/C 459/11 (UL C 459, 9.12.2016, str. 17).

7

(8)  Odločba Komisije št. 283/2000/ESPJ z dne 4. februarja 2000 (UL L 31, 5.2.2000, str. 15), uvodne izjave 9–12).

8

(9)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1106/2013 z dne 5. novembra 2013 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih žic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije (UL L 298, 8.11.2013, str. 1), uvodna izjava 16.

9

(10)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1953 z dne 29. oktobra 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih zrnato usmerjenih ploščato valjanih izdelkov iz silicijevega jekla za elektropločevine s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Japonske, Republike Koreje, Ruske federacije in Združenih držav Amerike (UL L 284, 30.10.2015, str. 109).

10

(11)  Zadeva T-2/95 Industrie des Poudres Spériques.

11

Industrie des Poudres Spériques

(12)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1246 z dne 28. julija 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz armaturnih palic iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 204, 29.7.2016, str. 70).

12

(13)  Uredba Komisije (EU) 2016/113 z dne 28. januarja 2016 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz armaturnih palic iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 23, 29.1.2016, str. 16).

13

(14)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/181 z dne 10. februarja 2016 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije (UL L 37, 12.2.2016, str. 1).

14

(15)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

15

---

PRILOGA

Nevzorčeni sodelujoči kitajski proizvajalci izvozniki

| Ime | Mesto | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Angang Steel Company Limited | Anshan, Liaoning | C150 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | Baotou, Inner Mongolia | C151 |
| Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd. | Zhangjiagang, Jiangsu | C146 |
| Jiangsu Tiangong Tools Company Limited | Danyang, Jiangsu | C155 |
| Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd. | Jiangyin, Jiangsu | C147 |
| Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd. | Laiwu, Shandong | C154 |
| Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd. | Xixia, Henan | C152 |
| Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd. | Qinhuangdao, Hebei | C153 |
| Shandong Iron & Steel Co., Ltd., Jinan Company | Jinan, Shandong | C149 |
| Wuhan Iron and Steel Co., Ltd. | Wuhan, Hubei | C156 |
| Xinyu Iron & Steel Co., Ltd. | Xinyu, Jiangxi | C148 |

Ime

Mesto

Dodatna oznaka TARIC

Angang Steel Company Limited

Anshan, Liaoning

C150

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

Baotou, Inner Mongolia

C151

Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd.

Zhangjiagang, Jiangsu

C146

Jiangsu Tiangong Tools Company Limited

Danyang, Jiangsu

C155

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

Jiangyin, Jiangsu

C147

Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd.

Laiwu, Shandong

C154

Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd.

Xixia, Henan

C152

Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd.

Qinhuangdao, Hebei

C153

Shandong Iron & Steel Co., Ltd., Jinan Company

Jinan, Shandong

C149

Wuhan Iron and Steel Co., Ltd.

Wuhan, Hubei

C156

Xinyu Iron & Steel Co., Ltd.

Xinyu, Jiangxi

C148

---

| 28.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/42 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/42

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/337

z dne 27. februarja 2017

o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1375/2007 o uvozu ostankov od proizvodnje škroba iz koruze iz Združenih držav Amerike

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 178 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1375/2007 (2) vsebuje določbe za zagotovitev, da so ostanki od proizvodnje škroba iz koruze, uvoženi iz Združenih držav Amerike, v skladu z dogovorjeno tarifno določitvijo. Priloga I k navedeni uredbi vsebuje vzorec potrdila o skladnosti, ki ga izda mlinska industrija za postopke mokrega mletja Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1375/2007 (2) vsebuje določbe za zagotovitev, da so ostanki od proizvodnje škroba iz koruze, uvoženi iz Združenih držav Amerike, v skladu z dogovorjeno tarifno določitvijo. Priloga I k navedeni uredbi vsebuje vzorec potrdila o skladnosti, ki ga izda mlinska industrija za postopke mokrega mletja Združenih držav Amerike.

| (2) | Družba, ki potrjuje prejem potrdil proizvajalcev in izdaja potrdila o skladnosti, se je spremenila. Zato je treba v potrdilu o skladnosti ustrezno spremeniti ime družbe. |
| --- | --- |

(2)

Družba, ki potrjuje prejem potrdil proizvajalcev in izdaja potrdila o skladnosti, se je spremenila. Zato je treba v potrdilu o skladnosti ustrezno spremeniti ime družbe.

| (3) | Da bi omogočili uporabo potrdil, izdanih pred datum začetka veljavnosti te uredbe, bi bilo treba vnesti ustrezno določbo. |
| --- | --- |

(3)

Da bi omogočili uporabo potrdil, izdanih pred datum začetka veljavnosti te uredbe, bi bilo treba vnesti ustrezno določbo.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1375/2007 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1375/2007 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1375/2007 se vzorec „potrdila o skladnosti“ nadomesti z vzorcem iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Potrdila, ki so izdana v skladu z Uredbo (ES) št. 1375/2007 pred dnevom začetka veljavnosti te uredbe, so še naprej veljavna.

Člen 3

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. februarja 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1375/2007 z dne 23. novembra 2007 o uvozu ostankov od proizvodnje škroba iz koruze iz Združenih držav Amerike (UL L 307, 24.11.2007, str. 5).

2

---

PRILOGA

Image 1

---

| 28.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/45

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/338

z dne 27. februarja 2017

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. februarja 2017

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | EG | 232,7 |
| MA | 95,7 |
| TR | 98,6 |
| ZZ | 142,3 |
| 0707 00 05 | MA | 64,9 |
| TR | 199,6 |
| ZZ | 132,3 |
| 0709 91 00 | EG | 113,1 |
| ZZ | 113,1 |
| 0709 93 10 | MA | 55,2 |
| TR | 163,9 |
| ZZ | 109,6 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 46,9 |
| IL | 78,9 |
| MA | 47,0 |
| TN | 49,5 |
| TR | 75,0 |
| ZZ | 59,5 |
| 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00 | EG | 100,8 |
| IL | 125,6 |
| MA | 103,8 |
| TR | 88,3 |
| ZZ | 104,6 |
| 0805 22 00 | IL | 117,0 |
| MA | 97,2 |
| ZZ | 107,1 |
| 0805 50 10 | EG | 82,4 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 78,4 |
| 0808 30 90 | CL | 125,5 |
| CN | 85,6 |
| ZA | 109,7 |
| ZZ | 106,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

EG

232,7

MA

95,7

TR

98,6

ZZ

142,3

0707 00 05

MA

64,9

TR

199,6

ZZ

132,3

0709 91 00

EG

113,1

ZZ

113,1

0709 93 10

MA

55,2

TR

163,9

ZZ

109,6

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

46,9

IL

78,9

MA

47,0

TN

49,5

TR

75,0

ZZ

59,5

0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

EG

100,8

IL

125,6

MA

103,8

TR

88,3

ZZ

104,6

0805 22 00

IL

117,0

MA

97,2

ZZ

107,1

0805 50 10

EG

82,4

TR

74,4

ZZ

78,4

0808 30 90

CL

125,5

CN

85,6

ZA

109,7

ZZ

106,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 28.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/47

---

SKLEP (EU) 2017/339 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 14. decembra 2016

o sprostitvi varnostne rezerve v letu 2016

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti drugega pododstavka točke 14,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (2) določa varnostno rezervo v višini do 0,03 % bruto nacionalnega dohodka Unije. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (2) določa varnostno rezervo v višini do 0,03 % bruto nacionalnega dohodka Unije.

| (2) | V skladu s členom 6 te uredbe je Komisija izračunala absolutni znesek varnostne rezerve za leto 2016 (3). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6 te uredbe je Komisija izračunala absolutni znesek varnostne rezerve za leto 2016 (3).

| (3) | Po preučitvi vseh drugih finančnih možnosti za odziv na nepredvidene okoliščine v okviru zgornje meje za obveznosti za leto 2016 iz razdelka 3 (Varnost in državljanstvo) večletnega finančnega okvira in po uporabi instrumenta prilagodljivosti v celotnem znesku 1 530 milijonov EUR, ki je na voljo v letu 2016, je videti, da bo treba sprostiti varnostno rezervo za odzivanje na potrebe, ki izhajajo iz migracijske, begunske in varnostne krize, in sicer s povečanjem odobritev za prevzem obveznosti v okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016 nad zgornjo mejo razdelka 3. |
| --- | --- |

(3)

Po preučitvi vseh drugih finančnih možnosti za odziv na nepredvidene okoliščine v okviru zgornje meje za obveznosti za leto 2016 iz razdelka 3 (Varnost in državljanstvo) večletnega finančnega okvira in po uporabi instrumenta prilagodljivosti v celotnem znesku 1 530 milijonov EUR, ki je na voljo v letu 2016, je videti, da bo treba sprostiti varnostno rezervo za odzivanje na potrebe, ki izhajajo iz migracijske, begunske in varnostne krize, in sicer s povečanjem odobritev za prevzem obveznosti v okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016 nad zgornjo mejo razdelka 3.

| (4) | Ob upoštevanju teh zelo posebnih okoliščin je pogoj o skrajni možnosti iz člena 13(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013 izpolnjen – |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju teh zelo posebnih okoliščin je pogoj o skrajni možnosti iz člena 13(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013 izpolnjen –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016 se sprosti varnostna rezerva, da se zagotovi znesek v višini 240,1 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti nad zgornjo mejo obveznosti v razdelku 3 večletnega finančnega okvira.

Člen 2

Znesek 240,1 milijona EUR v odobritvah iz člena 1 se v celoti pokrije iz razlike do zgornje meje v razdelku 5 (Uprava) večletnega finančnega okvira za proračunsko leto 2016.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 14. decembra 2016

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

I. KORČOK

---

(1)  
  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).

2

(3)  Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 22. maja 2015 o tehnični prilagoditvi finančnega okvira za leto 2016 v skladu z gibanjem BND (COM(2015)0320).

3

---

| 28.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/49

---

SKLEP (EU) 2017/340 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 14. decembra 2016

o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za zagotovitev pomoči Nemčiji

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1) in zlasti člena 4(3) Uredbe,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2) in zlasti točke 11 Sporazuma,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sklad) je omogočiti Uniji, da se hitro, učinkovito in prožno odziva na izredne razmere in tako izkaže svojo solidarnost s prebivalstvom območij, ki so jih prizadele naravne nesreče. |
| --- | --- |

(1)

Namen Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sklad) je omogočiti Uniji, da se hitro, učinkovito in prožno odziva na izredne razmere in tako izkaže svojo solidarnost s prebivalstvom območij, ki so jih prizadele naravne nesreče.

| (2) | Sredstva sklada ne presegajo najvišjega letnega zneska 500 000 000 EUR (v cenah iz leta 2011), kot je določeno v členu 10 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (3). |
| --- | --- |

(2)

Sredstva sklada ne presegajo najvišjega letnega zneska 500 000 000 EUR (v cenah iz leta 2011), kot je določeno v členu 10 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (3).

| (3) | Nemčija je 19. avgusta 2016 predložila vlogo za uporabo Sklada, in sicer po številnih primerih kratkotrajnih izjemno intenzivnih poplav, ki so maja in junija 2016 prizadele regijo Niederbayern. |
| --- | --- |

(3)

Nemčija je 19. avgusta 2016 predložila vlogo za uporabo Sklada, in sicer po številnih primerih kratkotrajnih izjemno intenzivnih poplav, ki so maja in junija 2016 prizadele regijo Niederbayern.

| (4) | Vloga Nemčije izpolnjuje pogoje za zagotovitev finančnega prispevka iz sklada, kot je določeno v členu 4 Uredbe (ES) št. 2012/2002. |
| --- | --- |

(4)

Vloga Nemčije izpolnjuje pogoje za zagotovitev finančnega prispevka iz sklada, kot je določeno v členu 4 Uredbe (ES) št. 2012/2002.

| (5) | Zato je treba uporabiti Sklad za zagotovitev finančnega prispevka za Nemčijo. |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba uporabiti Sklad za zagotovitev finančnega prispevka za Nemčijo.

| (6) | Da bi se lahko sredstva iz Sklada čim prej uporabila, bi bilo treba ta sklep uporabljati od datuma sprejetja – |
| --- | --- |

(6)

Da bi se lahko sredstva iz Sklada čim prej uporabila, bi bilo treba ta sklep uporabljati od datuma sprejetja –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Unije za proračunsko leto 2016 se uporabi Solidarnostni sklad Evropske unije za zagotovitev zneska v višini 31 475 125 EUR Nemčiji, in sicer v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 14. decembra 2016.

V Strasbourgu, 14. decembra 2016

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

I. KORČOK

---

(1)  
  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

1

(2)  
  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

2

(3)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).

3

---

| 28.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/51 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/51

---

SKLEP (EU) 2017/341 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 14. decembra 2016

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Španije – EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) in zlasti člena 15(4) Uredbe,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2) in zlasti točke 13 Sporazuma,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je zagotavljanje podpore delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, zaradi še vedno trajajoče svetovne finančne in gospodarske krize ali nove svetovne finančne in gospodarske krize, in samozaposlenim osebam, ki so iz istih razlogov opustile dejavnost, ter pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Namen Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je zagotavljanje podpore delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, zaradi še vedno trajajoče svetovne finančne in gospodarske krize ali nove svetovne finančne in gospodarske krize, in samozaposlenim osebam, ki so iz istih razlogov opustile dejavnost, ter pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Sredstva ESPG ne smejo presegati najvišjega letnega zneska 150 milijonov EUR (po cenah iz leta 2011), kot je določeno v členu 12 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (3). |
| --- | --- |

(2)

Sredstva ESPG ne smejo presegati najvišjega letnega zneska 150 milijonov EUR (po cenah iz leta 2011), kot je določeno v členu 12 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (3).

| (3) | Španija je 21. junija 2016 predložila vlogo, v kateri je zaprosila za aktiviranje ESPG v zvezi z odpusti v 29 podjetjih iz sektorja avtomobilske industrije. Vloga je bila dopolnjena z dodatnimi informacijami, predloženimi v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. 1309/2013. Vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnega prispevka iz ESPG v skladu s členom 13 Uredbe (EU) št. 1309/2013. |
| --- | --- |

(3)

Španija je 21. junija 2016 predložila vlogo, v kateri je zaprosila za aktiviranje ESPG v zvezi z odpusti v 29 podjetjih iz sektorja avtomobilske industrije. Vloga je bila dopolnjena z dodatnimi informacijami, predloženimi v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. 1309/2013. Vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnega prispevka iz ESPG v skladu s členom 13 Uredbe (EU) št. 1309/2013.

| (4) | Vloga Španije je po merilih iz člena 4(2) Uredbe (EU) št. 1309/2013 sprejemljiva, saj zadevni odpusti resno vplivajo na zaposlenost in lokalno, regionalno ali nacionalno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(4)

Vloga Španije je po merilih iz člena 4(2) Uredbe (EU) št. 1309/2013 sprejemljiva, saj zadevni odpusti resno vplivajo na zaposlenost in lokalno, regionalno ali nacionalno gospodarstvo.

| (5) | Zato bi bilo treba v zvezi z vlogo, ki jo je vložila Španija, z aktiviranjem ESPG zagotoviti finančni prispevek v višini 856 800 EUR. |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba v zvezi z vlogo, ki jo je vložila Španija, z aktiviranjem ESPG zagotoviti finančni prispevek v višini 856 800 EUR.

| (6) | Da bi čim bolj skrajšali čas, potreben za aktiviranje ESPG, bi se moral ta sklep uporabljati od datuma sprejetja – |
| --- | --- |

(6)

Da bi čim bolj skrajšali čas, potreben za aktiviranje ESPG, bi se moral ta sklep uporabljati od datuma sprejetja –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Unije za proračunsko leto 2016 se z aktiviranjem Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji zagotovi znesek 856 800 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 14. decembra 2016.

V Strasbourgu, 14. decembra 2016

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

I. KORČOK

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

1

(2)  
  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

2

(3)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).

3

---

| 28.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/53

---

SKLEP (EU) 2017/342 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 14. decembra 2016

o uporabi instrumenta prilagodljivosti za financiranje takojšnjih proračunskih ukrepov za obravnavo trenutne migracijske, begunske in varnostne krize

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 12 Sporazuma,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Instrument prilagodljivosti je namenjen zagotavljanju financiranja jasno opredeljenih odhodkov, ki jih ni mogoče financirati v okviru zgornjih mej, ki so na razpolago za enega ali več drugih razdelkov. |
| --- | --- |

(1)

Instrument prilagodljivosti je namenjen zagotavljanju financiranja jasno opredeljenih odhodkov, ki jih ni mogoče financirati v okviru zgornjih mej, ki so na razpolago za enega ali več drugih razdelkov.

| (2) | Zgornja meja, ki je na razpolago za letni znesek instrumenta prilagodljivosti, je 471 milijonov EUR (v cenah iz leta 2011), kot je določeno v členu 11 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (2). |
| --- | --- |

(2)

Zgornja meja, ki je na razpolago za letni znesek instrumenta prilagodljivosti, je 471 milijonov EUR (v cenah iz leta 2011), kot je določeno v členu 11 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (2).

| (3) | Zaradi nujnih potreb je treba uporabiti znatne dodatne zneske za financiranje ukrepov, namenjenih ublažitvi trenutne migracijske, begunske in varnostne krize. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi nujnih potreb je treba uporabiti znatne dodatne zneske za financiranje ukrepov, namenjenih ublažitvi trenutne migracijske, begunske in varnostne krize.

| (4) | Po preučitvi vseh možnosti za prerazporeditev sredstev v okviru zgornje meje za odhodke v razdelku 3 (Varnost in državljanstvo) kaže, da bo treba za financiranje ukrepov na področju migracij, beguncev in varnosti financiranje, ki je na voljo v splošnem proračunu Unije za proračunsko leto 2017 dopolniti z instrumentom prilagodljivosti nad zgornjo mejo razdelka 3, in sicer v znesku 530,0 milijona EUR. |
| --- | --- |

(4)

Po preučitvi vseh možnosti za prerazporeditev sredstev v okviru zgornje meje za odhodke v razdelku 3 (Varnost in državljanstvo) kaže, da bo treba za financiranje ukrepov na področju migracij, beguncev in varnosti financiranje, ki je na voljo v splošnem proračunu Unije za proračunsko leto 2017 dopolniti z instrumentom prilagodljivosti nad zgornjo mejo razdelka 3, in sicer v znesku 530,0 milijona EUR.

| (5) | Na podlagi pričakovane razdelitve plačil bi bilo treba odobritve plačil za uporabo instrumenta prilagodljivosti porazdeliti na več proračunskih let, ocenjene pa so na 238,3 milijona EUR v letu 2017, 91 milijonov EUR v letu 2018, 141,9 milijona EUR v letu 2019 in 58,8 milijona EUR v letu 2020. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi pričakovane razdelitve plačil bi bilo treba odobritve plačil za uporabo instrumenta prilagodljivosti porazdeliti na več proračunskih let, ocenjene pa so na 238,3 milijona EUR v letu 2017, 91 milijonov EUR v letu 2018, 141,9 milijona EUR v letu 2019 in 58,8 milijona EUR v letu 2020.

| (6) | Da bi čim bolj skrajšali čas, potreben za uporabo instrumenta prilagodljivosti, bi se moral ta sklep uporabljati od začetka proračunskega leta 2017 – |
| --- | --- |

(6)

Da bi čim bolj skrajšali čas, potreben za uporabo instrumenta prilagodljivosti, bi se moral ta sklep uporabljati od začetka proračunskega leta 2017 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   V okviru splošnega proračuna Unije za proračunsko leto 2017 se uporabi instrument prilagodljivosti, da se zagotovi znesek v višini 530,0 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti v razdelku 3 (Varnost in državljanstvo).

Ta znesek se uporabi za financiranje ukrepov za obvladovanje trenutne migracijske, begunske in varnostne krize.

2.   Na podlagi pričakovane razdelitve plačil bo porazdelitev odobritev plačil, ki ustreza uporabi instrumenta prilagodljivosti, naslednja:

| (a) | 238,3 milijona EUR v letu 2017; |
| --- | --- |

(a)

238,3 milijona EUR v letu 2017;

| (b) | 91,0 milijona EUR v letu 2018; |
| --- | --- |

(b)

91,0 milijona EUR v letu 2018;

| (c) | 141,9 milijona EUR v letu 2019; |
| --- | --- |

(c)

141,9 milijona EUR v letu 2019;

| (d) | 58,8 milijona EUR v letu 2020. |
| --- | --- |

(d)

58,8 milijona EUR v letu 2020.

Zneski, določeni za posamezno proračunsko leto, se odobrijo v skladu z letnim proračunskim postopkom.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2017.

V Strasbourgu, 14. decembra 2016

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

I. KORČOK

---

(1)  
  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).

2

---

| 28.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/55

---

SKLEP (EU) 2017/343 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 14. decembra 2016

o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za plačilo predplačil v okviru splošnega proračuna Unije za leto 2017

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1) in zlasti člena 4a(4) Uredbe,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2) in zlasti točke 11 Sporazuma,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sklad) je omogočiti Uniji, da se hitro, učinkovito in prožno odziva na izredne razmere in tako izkaže svojo solidarnost s prebivalstvom območij, ki so jih prizadele naravne nesreče. |
| --- | --- |

(1)

Namen Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sklad) je omogočiti Uniji, da se hitro, učinkovito in prožno odziva na izredne razmere in tako izkaže svojo solidarnost s prebivalstvom območij, ki so jih prizadele naravne nesreče.

| (2) | Sredstva Sklada ne smejo preseči najvišjega letnega zneska 500 000 000 EUR (cene iz leta 2011), kot je določeno v členu 10 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (3). |
| --- | --- |

(2)

Sredstva Sklada ne smejo preseči najvišjega letnega zneska 500 000 000 EUR (cene iz leta 2011), kot je določeno v členu 10 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (3).

| (3) | Člen 4a(4) Uredbe (ES) št. 2012/2002 določa, da se, kadar je to potrebno za zagotovitev pravočasne razpoložljivosti proračunskih sredstev, Sklad lahko uporabi v znesku do največ 50 000 000 EUR za plačilo predplačil in da se ustrezne odobritve vnesejo v splošni proračun Unije. |
| --- | --- |

(3)

Člen 4a(4) Uredbe (ES) št. 2012/2002 določa, da se, kadar je to potrebno za zagotovitev pravočasne razpoložljivosti proračunskih sredstev, Sklad lahko uporabi v znesku do največ 50 000 000 EUR za plačilo predplačil in da se ustrezne odobritve vnesejo v splošni proračun Unije.

| (4) | Da se zagotovi pravočasna razpoložljivost zadostnih proračunskih sredstev v splošnem proračunu Unije za leto 2017, bi bilo treba za plačilo predplačil uporabiti Sklad v višini 50 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Da se zagotovi pravočasna razpoložljivost zadostnih proračunskih sredstev v splošnem proračunu Unije za leto 2017, bi bilo treba za plačilo predplačil uporabiti Sklad v višini 50 000 000 EUR.

| (5) | Da bi čim bolj skrajšali čas, potreben za uporabo Sklada, bi se moral ta sklep uporabljati od 1. januarja 2017 – |
| --- | --- |

(5)

Da bi čim bolj skrajšali čas, potreben za uporabo Sklada, bi se moral ta sklep uporabljati od 1. januarja 2017 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Unije za proračunsko leto 2017 se uporabi Solidarnostni sklad Evropske unije, da se za plačilo predplačil zagotovi znesek v višini 50 000 000 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2017.

V Strasbourgu, 14. decembra 2016

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

I. KORČOK

---

(1)  
  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

1

(2)  
  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

2

(3)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).

3

---

| 28.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/57 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/57

---

SKLEP (EU) 2017/344 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 14. decembra 2016

o sprostitvi varnostne rezerve leta 2017

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti drugega odstavka točke 14 Sporazuma,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (2) določa varnostno rezervo v višini do 0,03 % bruto nacionalnega dohodka Unije. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (2) določa varnostno rezervo v višini do 0,03 % bruto nacionalnega dohodka Unije.

| (2) | V skladu s členom 6 navedene uredbe je Komisija izračunala absolutni znesek varnostne rezerve za leto 2017 (3). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6 navedene uredbe je Komisija izračunala absolutni znesek varnostne rezerve za leto 2017 (3).

| (3) | Po preučitvi vseh drugih finančnih možnosti za odziv na nepredvidene okoliščine v okviru zgornje meje za obveznosti za leto 2017 iz razdelkov 3 (Varnost in državljanstvo) in 4 (Evropa v svetu) večletnega finančnega okvira in po uporabi instrumenta prilagodljivosti v celotnem znesku 530 milijonov EUR, ki je na voljo v letu 2017, se zdi, da bo treba sprostiti varnostno rezervo za odzivanje na potrebe, ki izhajajo iz migracijske, begunske in varnostne krize, in sicer s povečanjem odobritev za prevzem obveznosti v okviru splošnega proračuna Unije za proračunsko leto 2017 nad zgornjo mejo za obveznosti v razdelkih 3 in 4 večletnega finančnega okvira. |
| --- | --- |

(3)

Po preučitvi vseh drugih finančnih možnosti za odziv na nepredvidene okoliščine v okviru zgornje meje za obveznosti za leto 2017 iz razdelkov 3 (Varnost in državljanstvo) in 4 (Evropa v svetu) večletnega finančnega okvira in po uporabi instrumenta prilagodljivosti v celotnem znesku 530 milijonov EUR, ki je na voljo v letu 2017, se zdi, da bo treba sprostiti varnostno rezervo za odzivanje na potrebe, ki izhajajo iz migracijske, begunske in varnostne krize, in sicer s povečanjem odobritev za prevzem obveznosti v okviru splošnega proračuna Unije za proračunsko leto 2017 nad zgornjo mejo za obveznosti v razdelkih 3 in 4 večletnega finančnega okvira.

| (4) | Ob upoštevanju teh zelo posebnih okoliščin je pogoj skrajne možnosti iz člena 13(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013 izpolnjen. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju teh zelo posebnih okoliščin je pogoj skrajne možnosti iz člena 13(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013 izpolnjen.

| (5) | Da bi čim bolj skrajšali čas, potreben za uporabo varnostne rezerve, bi se moral ta sklep uporabljati od začetka proračunskega leta 2017 – |
| --- | --- |

(5)

Da bi čim bolj skrajšali čas, potreben za uporabo varnostne rezerve, bi se moral ta sklep uporabljati od začetka proračunskega leta 2017 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V splošnem proračunu Unije za proračunsko leto 2017 se sprosti varnostna rezerva, da se zagotovi znesek 1 176 030 960 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti nad zgornjo mejo za obveznosti v razdelku 3 (Varnost in državljanstvo) in 730 120 000 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti nad zgornjo mejo za obveznosti v razdelku 4 (Evropa v svetu) večletnega finančnega okvira.

Člen 2

Skupni znesek 1 906 150 960 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti iz člena 1 se krije z razliko v okviru zgornje meje za obveznosti za leta od 2017 do 2019 naslednjih razdelkov večletnega finančnega okvira:

| (a) | 2017:






  (i) | razdelek 2 (Trajnostna rast – naravni viri): 575 000 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

(a)

2017:

(i)

razdelek 2 (Trajnostna rast – naravni viri): 575 000 000 EUR;

| (ii) | razdelek 5 (Uprava): 507 268 804 EUR; |
| --- | --- |

(ii)

razdelek 5 (Uprava): 507 268 804 EUR;

| (b) | 2018: razdelek 5 (Uprava): 570 000 000 EUR; |
| --- | --- |

(b)

2018: razdelek 5 (Uprava): 570 000 000 EUR;

| (c) | 2019: razdelek 5 (Uprava): 253 882 156 EUR. |
| --- | --- |

(c)

2019: razdelek 5 (Uprava): 253 882 156 EUR.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2017.

V Strasbourgu, 14. decembra 2016

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

I. KORČOK

---

(1)  
  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).

2

(3)  Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 30. junija 2016 o tehnični prilagoditvi finančnega okvira za leto 2017 v skladu z gibanjem BND (COM(2016) 311).

3

---

| 28.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/59 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/59

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2017/345

z dne 27. februarja 2017

o spremembi Sklepa (SZVP) 2016/849 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 27. maja 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/849 (1) o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji (v nadaljnjem besedilu: DLRK), s katerim so bile med drugim uveljavljene resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov (v nadaljnjem besedilu: RVSZN) 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) in 2270 (2016). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. maja 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/849 (1) o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji (v nadaljnjem besedilu: DLRK), s katerim so bile med drugim uveljavljene resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov (v nadaljnjem besedilu: RVSZN) 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) in 2270 (2016).

| (2) | Varnostni svet ZN je 30. novembra 2016 sprejel RVSZN 2321 (2016), v kateri je izrazil globoko zaskrbljenost zaradi jedrskega poskusa, ki ga je DLRK izvedla 9. septembra 2016 in s tem kršila zadevne resolucije Varnostnega sveta ZN, še dodatno obsodil dejavnosti, povezane z jedrskim orožjem in balističnimi izstrelki, ki jih trenutno izvaja DLRK in s tem hudo krši zadevne resolucije Varnostnega sveta ZN, ter ugotovil, da še vedno obstaja očitna grožnja mednarodnemu miru in varnosti na tem območju in tudi širše. |
| --- | --- |

(2)

Varnostni svet ZN je 30. novembra 2016 sprejel RVSZN 2321 (2016), v kateri je izrazil globoko zaskrbljenost zaradi jedrskega poskusa, ki ga je DLRK izvedla 9. septembra 2016 in s tem kršila zadevne resolucije Varnostnega sveta ZN, še dodatno obsodil dejavnosti, povezane z jedrskim orožjem in balističnimi izstrelki, ki jih trenutno izvaja DLRK in s tem hudo krši zadevne resolucije Varnostnega sveta ZN, ter ugotovil, da še vedno obstaja očitna grožnja mednarodnemu miru in varnosti na tem območju in tudi širše.

| (3) | Varnostni svet ZN v RVSZN 2321 (2016) izraža bojazen, da bi se v osebni in prijavljeni prtljagi posameznikov, ki vstopajo v DLRK ali iz nje odhajajo, utegnili nahajati predmeti, katerih dobava, prodaja ali prenos je po RVSZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ali 2321 (2016) prepovedana, in pojasnjuje, da je za namene izvajanja odstavka 18 RVSZN 2270 (2016) takšna prtljaga „tovor“, kar pomeni, da mora biti pregledana. |
| --- | --- |

(3)

Varnostni svet ZN v RVSZN 2321 (2016) izraža bojazen, da bi se v osebni in prijavljeni prtljagi posameznikov, ki vstopajo v DLRK ali iz nje odhajajo, utegnili nahajati predmeti, katerih dobava, prodaja ali prenos je po RVSZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ali 2321 (2016) prepovedana, in pojasnjuje, da je za namene izvajanja odstavka 18 RVSZN 2270 (2016) takšna prtljaga „tovor“, kar pomeni, da mora biti pregledana.

| (4) | Varnostni svet ZN v RVSZN 2321 (2016) države članice poziva, naj zmanjšajo število osebja na diplomatskih in konzularnih predstavništvih v DLRK. |
| --- | --- |

(4)

Varnostni svet ZN v RVSZN 2321 (2016) države članice poziva, naj zmanjšajo število osebja na diplomatskih in konzularnih predstavništvih v DLRK.

| (5) | Varnostni svet ZN v RVSZN 2321 (2016) izraža bojazen, da bi se lahko prepovedani predmeti v DLRK ali iz nje prevažali po železnici in po cesti, ter poudarja, da obveznost iz odstavka 18 RVSZN 2270 (2016), da se tovor, ki se nahaja na ozemlju držav članic ali je tam v tranzitu, pregleda, velja tudi za tovor, ki se prevaža po železnici in po cesti. |
| --- | --- |

(5)

Varnostni svet ZN v RVSZN 2321 (2016) izraža bojazen, da bi se lahko prepovedani predmeti v DLRK ali iz nje prevažali po železnici in po cesti, ter poudarja, da obveznost iz odstavka 18 RVSZN 2270 (2016), da se tovor, ki se nahaja na ozemlju držav članic ali je tam v tranzitu, pregleda, velja tudi za tovor, ki se prevaža po železnici in po cesti.

| (6) | V RVSZN 2321 (2016) je navedeno, da za namene njenega izvajanja ter za namene izvajanja RVSZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) in 2270 (2016) izraz „tranzit“ vključuje tudi posameznikovo potovanje skozi mednarodni letališki terminal v določeni državi na poti do namembnega kraja v drugi državi ne glede na to, ali je bila na zadevnem letališču pri tem posamezniku opravljena carinska kontrola oziroma kontrola njegovega potnega lista. |
| --- | --- |

(6)

V RVSZN 2321 (2016) je navedeno, da za namene njenega izvajanja ter za namene izvajanja RVSZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) in 2270 (2016) izraz „tranzit“ vključuje tudi posameznikovo potovanje skozi mednarodni letališki terminal v določeni državi na poti do namembnega kraja v drugi državi ne glede na to, ali je bila na zadevnem letališču pri tem posamezniku opravljena carinska kontrola oziroma kontrola njegovega potnega lista.

| (7) | V RVSZN 2321 (2016) je določeno, koliko premoga se skupaj sme uvoziti iz DLRK, predpisan pa je tudi mehanizem za spremljanje in preverjanje tega. V sklopu tega mehanizma naj države članice, ki uvažajo premog iz DLRK, redno pregledujejo spletne strani Združenih narodov in tako zagotovijo, da največji še dovoljeni skupni uvoz premoga ne bo presežen. |
| --- | --- |

(7)

V RVSZN 2321 (2016) je določeno, koliko premoga se skupaj sme uvoziti iz DLRK, predpisan pa je tudi mehanizem za spremljanje in preverjanje tega. V sklopu tega mehanizma naj države članice, ki uvažajo premog iz DLRK, redno pregledujejo spletne strani Združenih narodov in tako zagotovijo, da največji še dovoljeni skupni uvoz premoga ne bo presežen.

| (8) | V RVSZN 2321 (2016) se opozarja, da diplomatsko osebje DLRK v državi, v katero je napoteno, ne sme opravljati poklicne ali komercialne dejavnosti za osebni dobiček. |
| --- | --- |

(8)

V RVSZN 2321 (2016) se opozarja, da diplomatsko osebje DLRK v državi, v katero je napoteno, ne sme opravljati poklicne ali komercialne dejavnosti za osebni dobiček.

| (9) | Varnostni svet ZN v RVSZN 2321 (2016) izraža bojazen, da so državljani DLRK napoteni na delo v druge države, da bi tam prislužili trdno valuto, ki jo potem DLRK uporablja za svoje programe, povezane z jedrskim orožjem in balističnimi izstrelki, ter države poziva, naj bodo pozorne glede te prakse. |
| --- | --- |

(9)

Varnostni svet ZN v RVSZN 2321 (2016) izraža bojazen, da so državljani DLRK napoteni na delo v druge države, da bi tam prislužili trdno valuto, ki jo potem DLRK uporablja za svoje programe, povezane z jedrskim orožjem in balističnimi izstrelki, ter države poziva, naj bodo pozorne glede te prakse.

| (10) | Varnostni svet ZN v RVSZN 2321 (2016) vnovič izraža bojazen, da bi se večja količina gotovine utegnila uporabljati za izogibanje njegovim ukrepom, obenem pa države članice poziva, naj bodo v zvezi s tem tveganjem pazljive. |
| --- | --- |

(10)

Varnostni svet ZN v RVSZN 2321 (2016) vnovič izraža bojazen, da bi se večja količina gotovine utegnila uporabljati za izogibanje njegovim ukrepom, obenem pa države članice poziva, naj bodo v zvezi s tem tveganjem pazljive.

| (11) | Varnostni svet ZN v RVSZN 2321 (2016) izraža zavezanost miroljubni, diplomatski in politični rešitvi tega vprašanja ter znova potrjuje, da podpira šeststranske pogovore, in poziva k njihovemu ponovnemu zagonu. |
| --- | --- |

(11)

Varnostni svet ZN v RVSZN 2321 (2016) izraža zavezanost miroljubni, diplomatski in politični rešitvi tega vprašanja ter znova potrjuje, da podpira šeststranske pogovore, in poziva k njihovemu ponovnemu zagonu.

| (12) | Varnostni svet ZN v RVSZN 2321 (2016) potrjuje, da bo nenehno pregledoval ravnanje DLRK, da je pripravljen okrepiti, spremeniti, začasno prekiniti ali ukiniti ukrepe, kakor bo potrebno glede na spoštovanje zavez s strani DLRK, in da je odločen sprejeti nadaljnje pomembne ukrepe, če bi DLRK izvedla še kakšen jedrski poskus ali izstrelitev. |
| --- | --- |

(12)

Varnostni svet ZN v RVSZN 2321 (2016) potrjuje, da bo nenehno pregledoval ravnanje DLRK, da je pripravljen okrepiti, spremeniti, začasno prekiniti ali ukiniti ukrepe, kakor bo potrebno glede na spoštovanje zavez s strani DLRK, in da je odločen sprejeti nadaljnje pomembne ukrepe, če bi DLRK izvedla še kakšen jedrski poskus ali izstrelitev.

| (13) | Za izvedbo nekaterih ukrepov iz tega sklepa je potrebno nadaljnje ukrepanje Unije. |
| --- | --- |

(13)

Za izvedbo nekaterih ukrepov iz tega sklepa je potrebno nadaljnje ukrepanje Unije.

| (14) | Zaradi učinkovitega izvajanja določb tega sklepa v vsej EU bi morale države članice deliti pomembne informacije z drugimi državami članicami. |
| --- | --- |

(14)

Zaradi učinkovitega izvajanja določb tega sklepa v vsej EU bi morale države članice deliti pomembne informacije z drugimi državami članicami.

| (15) | Sklep (SZVP) 2016/849 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(15)

Sklep (SZVP) 2016/849 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep (SZVP) 2016/849 se spremeni:

| 1. | v členu 1(1) se dodata naslednji točki:






  „(h) | nekaterih drugih predmetov, materialov, opreme, blaga in tehnologije, uvrščenih na seznam na podlagi odstavka 4 RVSZN 2321 (2016); |
| --- | --- | --- |

1.

v členu 1(1) se dodata naslednji točki:

„(h)

nekaterih drugih predmetov, materialov, opreme, blaga in tehnologije, uvrščenih na seznam na podlagi odstavka 4 RVSZN 2321 (2016);

| (i) | vseh drugih predmetov s seznama konvencionalnega orožja z dvojno rabo, ki ga je Odbor za sankcije sprejel na podlagi odstavka 7 RVSZN 2321 (2016).“; |
| --- | --- |

(i)

vseh drugih predmetov s seznama konvencionalnega orožja z dvojno rabo, ki ga je Odbor za sankcije sprejel na podlagi odstavka 7 RVSZN 2321 (2016).“;

| 2. | člen 4(1) se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Nabava zlata, titanove in vanadijeve rude, redkih zemeljskih rudnin, bakra, niklja, srebra in cinka v DLRK s strani državljanov držav članic ali z uporabo plovil ali zrakoplovov pod zastavo držav članic je prepovedana, ne glede na to, ali izvirajo z ozemlja DLRK ali ne.“; |
| --- | --- |

2.

člen 4(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Nabava zlata, titanove in vanadijeve rude, redkih zemeljskih rudnin, bakra, niklja, srebra in cinka v DLRK s strani državljanov držav članic ali z uporabo plovil ali zrakoplovov pod zastavo držav članic je prepovedana, ne glede na to, ali izvirajo z ozemlja DLRK ali ne.“;

| 3. | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 6a

  1.   Nabava kipov v DLRK s strani državljanov držav članic ali z uporabo plovil ali zrakoplovov pod zastavo držav članic je prepovedana, ne glede na to, ali izvirajo z ozemlja DLRK ali ne.


  2.   Odstavek 1 se ne uporabi, če Odbor za sankcije takšno nabavo odobri vnaprej za vsak primer posebej.


  3.   Unija sprejme potrebne ukrepe, da se določijo predmeti, ki jih zadeva ta člen.“; |
| --- | --- |

3.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 6a

1.   Nabava kipov v DLRK s strani državljanov držav članic ali z uporabo plovil ali zrakoplovov pod zastavo držav članic je prepovedana, ne glede na to, ali izvirajo z ozemlja DLRK ali ne.

2.   Odstavek 1 se ne uporabi, če Odbor za sankcije takšno nabavo odobri vnaprej za vsak primer posebej.

3.   Unija sprejme potrebne ukrepe, da se določijo predmeti, ki jih zadeva ta člen.“;

| 4. | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 6b

  1.   Neposredna ali posredna dobava, prodaja ali prenos helikopterjev ali plovil v DLRK s strani državljanov držav članic ali z uporabo plovil ali zrakoplovov pod zastavo držav članic je prepovedan, ne glede na to, ali izvirajo z ozemlja DLRK ali ne.


  2.   Odstavek 1 se ne uporabi, če Odbor za sankcije takšno dobavo, prodajo ali prenos odobri vnaprej za vsak primer posebej.


  3.   Unija sprejme potrebne ukrepe, da se določijo predmeti, ki jih zadeva ta člen.“; |
| --- | --- |

4.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 6b

1.   Neposredna ali posredna dobava, prodaja ali prenos helikopterjev ali plovil v DLRK s strani državljanov držav članic ali z uporabo plovil ali zrakoplovov pod zastavo držav članic je prepovedan, ne glede na to, ali izvirajo z ozemlja DLRK ali ne.

2.   Odstavek 1 se ne uporabi, če Odbor za sankcije takšno dobavo, prodajo ali prenos odobri vnaprej za vsak primer posebej.

3.   Unija sprejme potrebne ukrepe, da se določijo predmeti, ki jih zadeva ta člen.“;

| 5. | člen 7 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 7

  1.   Nabava premoga, železa in železove rude v DLRK s strani državljanov držav članic ali z uporabo plovil ali zrakoplovov pod zastavo držav članic je prepovedana, ne glede na to, ali izvirajo z ozemlja DLRK ali ne. Unija sprejme potrebne ukrepe, da se določijo predmeti, ki jih zadeva ta odstavek.


  2.   Odstavek 1 se ne uporablja za premog, za katerega država članica, ki ga je nabavila, na podlagi verodostojnih informacij potrdi, da izvira zunaj DLRK in se je prevažal prek ozemlja DLRK izključno za izvoz iz pristanišča v Rajinu (Rasonu), pod pogojem, da ta država članica o tem vnaprej uradno obvesti Odbor za sankcije in da takšne transakcije niso povezane z ustvarjanjem prihodka za programe DLRK, povezane z jedrskim orožjem in balističnimi izstrelki, ali za druge dejavnosti, prepovedane z RVSZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) in 2321(2016) ali s tem sklepom.


  3.   Odstavek 1 se ne uporabi za izvoz premoga s poreklom iz DLRK v države članice ZN, če med datumom sprejetja RVSZN 2321(2016) in 31. decembrom 2016 ta izvoz v vse te države skupaj ne presega 53 495 894 ameriških dolarjev ali 1 000 866 metričnih ton, kar je nižje, od 1. januarja 2017 dalje pa letno ne presega 400 870 018 ameriških dolarjev ali 7 500 000 metričnih ton, kar je manj, pod pogojem, da nabave:






  (a) | ne zadevajo posameznikov ali subjektov, ki so povezani s programi DLRK v zvezi z jedrskim orožjem ali balističnimi izstrelki ali z drugimi dejavnostmi, prepovedanimi z RVSZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) in 2321(2016), vključno s posamezniki z zadevnega seznama ali subjekti s tega seznama, posamezniki ali subjekti, ki delujejo v njihovem imenu ali po njihovih navodilih, ali subjekti, ki so neposredno ali posredno v njihovi lasti ali pod njihovim nadzorom, oziroma posamezniki ali subjekti, ki pomagajo pri izogibanju sankcijam, ter |
| --- | --- | --- |

5.

člen 7 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

1.   Nabava premoga, železa in železove rude v DLRK s strani državljanov držav članic ali z uporabo plovil ali zrakoplovov pod zastavo držav članic je prepovedana, ne glede na to, ali izvirajo z ozemlja DLRK ali ne. Unija sprejme potrebne ukrepe, da se določijo predmeti, ki jih zadeva ta odstavek.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja za premog, za katerega država članica, ki ga je nabavila, na podlagi verodostojnih informacij potrdi, da izvira zunaj DLRK in se je prevažal prek ozemlja DLRK izključno za izvoz iz pristanišča v Rajinu (Rasonu), pod pogojem, da ta država članica o tem vnaprej uradno obvesti Odbor za sankcije in da takšne transakcije niso povezane z ustvarjanjem prihodka za programe DLRK, povezane z jedrskim orožjem in balističnimi izstrelki, ali za druge dejavnosti, prepovedane z RVSZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) in 2321(2016) ali s tem sklepom.

3.   Odstavek 1 se ne uporabi za izvoz premoga s poreklom iz DLRK v države članice ZN, če med datumom sprejetja RVSZN 2321(2016) in 31. decembrom 2016 ta izvoz v vse te države skupaj ne presega 53 495 894 ameriških dolarjev ali 1 000 866 metričnih ton, kar je nižje, od 1. januarja 2017 dalje pa letno ne presega 400 870 018 ameriških dolarjev ali 7 500 000 metričnih ton, kar je manj, pod pogojem, da nabave:

(a)

ne zadevajo posameznikov ali subjektov, ki so povezani s programi DLRK v zvezi z jedrskim orožjem ali balističnimi izstrelki ali z drugimi dejavnostmi, prepovedanimi z RVSZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) in 2321(2016), vključno s posamezniki z zadevnega seznama ali subjekti s tega seznama, posamezniki ali subjekti, ki delujejo v njihovem imenu ali po njihovih navodilih, ali subjekti, ki so neposredno ali posredno v njihovi lasti ali pod njihovim nadzorom, oziroma posamezniki ali subjekti, ki pomagajo pri izogibanju sankcijam, ter

| (b) | so namenjene izključno preživljanju državljanov DLRK in niso povezane z ustvarjanjem prihodka za programe DLRK v zvezi z jedrskim orožjem ali balističnimi izstrelki ali druge dejavnosti, prepovedane z RVSZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) in 2321 (2016). |
| --- | --- |

(b)

so namenjene izključno preživljanju državljanov DLRK in niso povezane z ustvarjanjem prihodka za programe DLRK v zvezi z jedrskim orožjem ali balističnimi izstrelki ali druge dejavnosti, prepovedane z RVSZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) in 2321 (2016).

4.   Država članica, ki nabavlja premog neposredno iz DLRK, Odboru za sankcije na obrazcu, določenem v Prilogi V k RVSZN 2321 (2016), za vsak mesec posebej uradno sporoči celoten obseg te nabave, in sicer najpozneje 30 dni po koncu zadevnega meseca. Država članice informacije, ki jih je v zvezi s tem uradno sporočila Odboru za sankcije, sporoči tudi drugim državam članicam in Komisiji.

5.   Odstavek 1 se ne uporabi za transakcije v zvezi z železom in železovo rudo, za katere se ugotovi, da se izvajajo izključno za namene preživetja in niso povezane z ustvarjanjem prihodka za programe DLRK v zvezi z jedrskim orožjem ali balističnimi izstrelki ali z drugimi dejavnostmi, prepovedanimi z RVSZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ali 2321 (2016).“;

| 6. | člen 10 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 10

  1.   Prepovedano je zagotavljanje javne ali zasebne finančne podpore za trgovino z DLRK,vključno z zagotavljanjem izvoznih kreditov, izvoznih garancij ali zavarovanj državljanom DLKR ali subjektom, ki se ukvarjajo s takšnimi trgovskimi posli.


  2.   Odstavek 1 se ne uporabi, če Odbor za sankcije finančno podporo odobri vnaprej za vsak primer posebej.“; |
| --- | --- |

6.

člen 10 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 10

1.   Prepovedano je zagotavljanje javne ali zasebne finančne podpore za trgovino z DLRK,vključno z zagotavljanjem izvoznih kreditov, izvoznih garancij ali zavarovanj državljanom DLKR ali subjektom, ki se ukvarjajo s takšnimi trgovskimi posli.

2.   Odstavek 1 se ne uporabi, če Odbor za sankcije finančno podporo odobri vnaprej za vsak primer posebej.“;

| 7. | člen 14 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 14

  1.   Na ozemlju držav članic je prepovedano odpiranje podružnic, hčerinskih družb ali predstavništev bank DLRK, vključno s centralno banko DLRK, njenimi podružnicami in hčerinskimi družbami, ter drugih finančnih institucij iz točke 2 člena 13.


  2.   Obstoječe podružnice, hčerinske družbe in predstavništva subjektov iz odstavka 1 na ozemlju držav članic se v roku 90 dni od sprejetja RVSZN 2270 (2016) zaprejo.


  3.   Razen če transakcije vnaprej odobri Odbor za sankcije, banke DLRK, vključno s centralno banko DLRK, njenimi podružnicami in hčerinskimi družbami, ter druge finančne institucije iz točke 2 člena 13 ne smejo:






  (a) | ustanavljati novih skupnih podjetij z bankami pod jurisdikcijo držav članic; |
| --- | --- | --- |

7.

člen 14 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 14

1.   Na ozemlju držav članic je prepovedano odpiranje podružnic, hčerinskih družb ali predstavništev bank DLRK, vključno s centralno banko DLRK, njenimi podružnicami in hčerinskimi družbami, ter drugih finančnih institucij iz točke 2 člena 13.

2.   Obstoječe podružnice, hčerinske družbe in predstavništva subjektov iz odstavka 1 na ozemlju držav članic se v roku 90 dni od sprejetja RVSZN 2270 (2016) zaprejo.

3.   Razen če transakcije vnaprej odobri Odbor za sankcije, banke DLRK, vključno s centralno banko DLRK, njenimi podružnicami in hčerinskimi družbami, ter druge finančne institucije iz točke 2 člena 13 ne smejo:

(a)

ustanavljati novih skupnih podjetij z bankami pod jurisdikcijo držav članic;

| (b) | pridobiti lastniškega deleža v bankah pod jurisdikcijo držav članic; |
| --- | --- |

(b)

pridobiti lastniškega deleža v bankah pod jurisdikcijo držav članic;

| (c) | sklepati ali vzdrževati korespondenčnih bančnih odnosov z bankami pod jurisdikcijo držav članic. |
| --- | --- |

(c)

sklepati ali vzdrževati korespondenčnih bančnih odnosov z bankami pod jurisdikcijo držav članic.

4.   Obstoječa skupna podjetja, lastniški deleži in korespondenčni bančni odnosi z bankami DLRK se prekinejo v 90 dneh od sprejetja RVSZN 2270 (2016).

5.   Finančnim institucijam na ozemlju držav članic ali pod njihovo jurisdikcijo je prepovedano odpiranje predstavništev, hčerinskih družb, podružnic ali bančnih računov v DLRK.

6.   Obstoječa predstavništva, hčerinske družbe ali bančni računi v DLRK se v 90 dneh od sprejetja RVSZN 2321 (2016) zaprejo.

7.   Odstavek 6 se ne uporabi, če Odbor za sankcije za vsak primer posebej ugotovi, da so takšna predstavništva, hčerinske družbe ali računi potrebni za zagotavljanje humanitarne pomoči, za dejavnosti diplomatskih predstavništev v DLRK v skladu z Dunajsko konvencijo o diplomatskih odnosih in Dunajsko konvencijo o konzularnih odnosih, za dejavnosti ZN ali njihovih specializiranih agencij ali z njimi povezanih organizacij ali za katere koli druge namene v skladu z RVSZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ali 2321(2016).“;

| 8. | člen 16(6) se nadomesti z naslednjim:

  „6.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi v skladu z njihovimi obveznostmi po veljavnih resolucijah Varnostnega sveta ZN, vključno z RVSZN 1540 (2004), zasežejo in odstranijo med pregledi odkrite predmete (na primer tako, da jih uničijo, jih naredijo neuporabne ali nefunkcionalne, jih uskladiščijo ali jih predajo v odstranitev državi, ki ni država izvora ali namembna država), katerih dobava, prodaja, prenos ali izvoz je z RVSZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ali 2321(2016) prepovedan.“; |
| --- | --- |

8.

člen 16(6) se nadomesti z naslednjim:

„6.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi v skladu z njihovimi obveznostmi po veljavnih resolucijah Varnostnega sveta ZN, vključno z RVSZN 1540 (2004), zasežejo in odstranijo med pregledi odkrite predmete (na primer tako, da jih uničijo, jih naredijo neuporabne ali nefunkcionalne, jih uskladiščijo ali jih predajo v odstranitev državi, ki ni država izvora ali namembna država), katerih dobava, prodaja, prenos ali izvoz je z RVSZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ali 2321(2016) prepovedan.“;

| 9. | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 18a

  1.   Država članica, pod katere zastavo pluje plovilo, uvrščeno na seznam Odbora za sankcije, prepove plovbo pod svojo zastavo, če tako določi Odbor.


  2.   Država članica, pod katere zastavo pluje plovilo, uvrščeno na seznam Odbora za sankcije, to plovilo, če tako določi odbor, napoti v pristanišče, ki ga določi Odbor, v sodelovanju z državo pristanišča.


  3.   Če je tako določeno v okviru uvrstitve plovila na seznam Odbora za sankcije, države članice takemu plovilu ne dovolijo vplutja v svoja pristanišča, razen v izrednih razmerah ali če se plovilo vrača v izvorno pristanišče.


  4.   Če je tako določeno v okviru uvrstitve plovila na seznam Odbora za sankcije, države članice zamrznejo premoženje plovila.


  5.   V Prilogi IV so navedena plovila iz odstavkov 1 do 4 tega člena, uvrščena na seznam Odbora za sankcije v skladu z odstavkom 12 RVSZN 2321 (2016).“; |
| --- | --- |

9.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 18a

1.   Država članica, pod katere zastavo pluje plovilo, uvrščeno na seznam Odbora za sankcije, prepove plovbo pod svojo zastavo, če tako določi Odbor.

2.   Država članica, pod katere zastavo pluje plovilo, uvrščeno na seznam Odbora za sankcije, to plovilo, če tako določi odbor, napoti v pristanišče, ki ga določi Odbor, v sodelovanju z državo pristanišča.

3.   Če je tako določeno v okviru uvrstitve plovila na seznam Odbora za sankcije, države članice takemu plovilu ne dovolijo vplutja v svoja pristanišča, razen v izrednih razmerah ali če se plovilo vrača v izvorno pristanišče.

4.   Če je tako določeno v okviru uvrstitve plovila na seznam Odbora za sankcije, države članice zamrznejo premoženje plovila.

5.   V Prilogi IV so navedena plovila iz odstavkov 1 do 4 tega člena, uvrščena na seznam Odbora za sankcije v skladu z odstavkom 12 RVSZN 2321 (2016).“;

| 10. | člen 20 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Odstavek 1 se ne uporabi, če Odbor za sankcije to odobri vnaprej za vsak primer posebej.“; |
| --- | --- | --- |

10.

člen 20 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Odstavek 1 se ne uporabi, če Odbor za sankcije to odobri vnaprej za vsak primer posebej.“;

| (b) | odstavek 3 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se črta;

| 11. | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 20a
  Prepovedano je naročanje storitev plovil ali zrakoplovov iz DLRK.“; |
| --- | --- |

11.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 20a

Prepovedano je naročanje storitev plovil ali zrakoplovov iz DLRK.“;

| 12. | člen 21 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 21
  Države članice črtajo iz registra vsako plovilo, ki je v lasti DLRK ali ki ga ta nadzira ali upravlja, in ne registrirajo nobenega plovila, ki je bilo na podlagi odstavka 24 RVSZN 2321 (2016) črtano iz registra v drugi državi.“; |
| --- | --- |

12.

člen 21 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 21

Države članice črtajo iz registra vsako plovilo, ki je v lasti DLRK ali ki ga ta nadzira ali upravlja, in ne registrirajo nobenega plovila, ki je bilo na podlagi odstavka 24 RVSZN 2321 (2016) črtano iz registra v drugi državi.“;

| 13. | člen 22 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 22

  1.   Prepovedano je registriranje plovil v DLRK, pridobivanje dovoljenja za plovilo, da lahko pluje pod zastavo DLRK, ali lastništvo, zakup, upravljanje ali kakršna koli klasifikacija plovil, izdajanje spričeval ali s tem povezane storitve ali zavarovanje plovil s strani DLRK.


  2.   Odstavek 1 se ne uporabi, če Odbor za sankcije to odobri vnaprej za vsak primer posebej.


  3.   Državljanom držav članic ali z ozemlja držav članic je prepovedano opravljanje zavarovalnih oziroma pozavarovalnih storitev za plovila, ki so v lasti DLRK ali ki jih ta nadzira ali upravlja, tudi z nezakonitimi sredstvi.


  4.   Odstavek 3 se ne uporabi, če Odbor za sankcije za vsak primer posebej ugotovi, da plovilo opravlja dejavnosti, ki so namenjene izključno preživljanju in jih posamezniki ali subjekti iz DLRK ne bodo izrabili za ustvarjanje prihodkov, ali da opravlja dejavnosti v izključno humanitarne namene.“; |
| --- | --- |

13.

člen 22 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 22

1.   Prepovedano je registriranje plovil v DLRK, pridobivanje dovoljenja za plovilo, da lahko pluje pod zastavo DLRK, ali lastništvo, zakup, upravljanje ali kakršna koli klasifikacija plovil, izdajanje spričeval ali s tem povezane storitve ali zavarovanje plovil s strani DLRK.

2.   Odstavek 1 se ne uporabi, če Odbor za sankcije to odobri vnaprej za vsak primer posebej.

3.   Državljanom držav članic ali z ozemlja držav članic je prepovedano opravljanje zavarovalnih oziroma pozavarovalnih storitev za plovila, ki so v lasti DLRK ali ki jih ta nadzira ali upravlja, tudi z nezakonitimi sredstvi.

4.   Odstavek 3 se ne uporabi, če Odbor za sankcije za vsak primer posebej ugotovi, da plovilo opravlja dejavnosti, ki so namenjene izključno preživljanju in jih posamezniki ali subjekti iz DLRK ne bodo izrabili za ustvarjanje prihodkov, ali da opravlja dejavnosti v izključno humanitarne namene.“;

| 14. | v členu 23 se doda naslednji odstavek:

  „12.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi članom vlade DLRK, uradnikom te vlade in pripadnikom oboroženih sil DLRK, ki so povezani s programi DLRK v zvezi z jedrskim orožjem ali balističnimi izstrelki, ali drugimi dejavnostmi, prepovedanimi z RVSZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) in 2321 (2016), omejijo vstop na svoje ozemlje ali tranzit prek njega.“; |
| --- | --- |

14.

v členu 23 se doda naslednji odstavek:

„12.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi članom vlade DLRK, uradnikom te vlade in pripadnikom oboroženih sil DLRK, ki so povezani s programi DLRK v zvezi z jedrskim orožjem ali balističnimi izstrelki, ali drugimi dejavnostmi, prepovedanimi z RVSZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) in 2321 (2016), omejijo vstop na svoje ozemlje ali tranzit prek njega.“;

| 15. | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 24a

  1.   Država članica posameznika, za katerega ugotovi, da deluje v imenu ali po navodilih banke ali finančne institucije DLRK, izžene s svojega ozemlja za namene repatriacije v državo, katere ima državljanstvo, v skladu z veljavnim pravom.


  2.   Odstavek 1 se ne uporabi, če mora biti posameznik prisoten zaradi potreb sodnega postopka ali izključno iz zdravstvenih, varnostnih ali drugih humanitarnih razlogov ali če Odbor za sankcije za vsak primer posebej ugotovi, da bi bil izgon posameznika v nasprotju s cilji RVSZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) in 2321 (2016).“; |
| --- | --- |

15.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 24a

1.   Država članica posameznika, za katerega ugotovi, da deluje v imenu ali po navodilih banke ali finančne institucije DLRK, izžene s svojega ozemlja za namene repatriacije v državo, katere ima državljanstvo, v skladu z veljavnim pravom.

2.   Odstavek 1 se ne uporabi, če mora biti posameznik prisoten zaradi potreb sodnega postopka ali izključno iz zdravstvenih, varnostnih ali drugih humanitarnih razlogov ali če Odbor za sankcije za vsak primer posebej ugotovi, da bi bil izgon posameznika v nasprotju s cilji RVSZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) in 2321 (2016).“;

| 16. | člen 30 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 30

  1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za pozorno spremljanje in preprečevanje tega, da bi bili državljani DLRK na njihovem ozemlju ali s strani njihovih državljanov deležni specializiranih izobraževanj ali usposabljanj v strokah, ki bi prispevale k dejavnostim DLRK, nevarnim z vidika širjenja jedrskega orožja in razvoja sistemov za dobavo jedrskega orožja, vključno z izobraževanji ali usposabljanji na področjih višje fizike, napredne računalniške simulacije in povezanega računalništva, geoprostorske navigacije, jedrske tehnologije, vesoljske industrije, aeronavtičnega inženiringa in sorodnih strok, znanosti o naprednih materialih ter kemijske tehnologije, strojništva, elektrotehnike in industrijskega inženiringa na višji stopnji.


  2.   Države članice prekinejo znanstveno in tehnično sodelovanje, če to vključuje osebe ali skupine, ki jih uradno sponzorira DLRK ali ki DLRK formalno zastopajo – izjema so izmenjave na področju zdravja –, razen če:






  (a) | Odbor za sankcije v primeru znanstvenega ali tehničnega sodelovanja na področju jedrske znanosti in tehnologije, vesoljske industrije in tehnologije ter aeronavtičnega inženiringa in tehnologije ali naprednih proizvodnih tehnologij in metod za vsak primer posebej ugotovi, da zadevna dejavnost ne bo prispevala k dejavnostim DLRK, nevarnim z vidika širjenja jedrskega orožja, ali njenim programom, povezanim z balističnimi izstrelki, ali |
| --- | --- | --- |

16.

člen 30 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 30

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za pozorno spremljanje in preprečevanje tega, da bi bili državljani DLRK na njihovem ozemlju ali s strani njihovih državljanov deležni specializiranih izobraževanj ali usposabljanj v strokah, ki bi prispevale k dejavnostim DLRK, nevarnim z vidika širjenja jedrskega orožja in razvoja sistemov za dobavo jedrskega orožja, vključno z izobraževanji ali usposabljanji na področjih višje fizike, napredne računalniške simulacije in povezanega računalništva, geoprostorske navigacije, jedrske tehnologije, vesoljske industrije, aeronavtičnega inženiringa in sorodnih strok, znanosti o naprednih materialih ter kemijske tehnologije, strojništva, elektrotehnike in industrijskega inženiringa na višji stopnji.

2.   Države članice prekinejo znanstveno in tehnično sodelovanje, če to vključuje osebe ali skupine, ki jih uradno sponzorira DLRK ali ki DLRK formalno zastopajo – izjema so izmenjave na področju zdravja –, razen če:

(a)

Odbor za sankcije v primeru znanstvenega ali tehničnega sodelovanja na področju jedrske znanosti in tehnologije, vesoljske industrije in tehnologije ter aeronavtičnega inženiringa in tehnologije ali naprednih proizvodnih tehnologij in metod za vsak primer posebej ugotovi, da zadevna dejavnost ne bo prispevala k dejavnostim DLRK, nevarnim z vidika širjenja jedrskega orožja, ali njenim programom, povezanim z balističnimi izstrelki, ali

| (b) | država članica pri vsem drugem znanstvenem ali tehničnem sodelovanju, v katerega je vključena, ugotovi, da zadevna dejavnost ne bo prispevala k dejavnostim DLRK, nevarnim z vidika širjenja jedrskega orožja, ali njenim programom, povezanim z balističnimi izstrelki, in o tej ugotovitvi vnaprej uradno obvesti Odbor za sankcije.“; |
| --- | --- |

(b)

država članica pri vsem drugem znanstvenem ali tehničnem sodelovanju, v katerega je vključena, ugotovi, da zadevna dejavnost ne bo prispevala k dejavnostim DLRK, nevarnim z vidika širjenja jedrskega orožja, ali njenim programom, povezanim z balističnimi izstrelki, in o tej ugotovitvi vnaprej uradno obvesti Odbor za sankcije.“;

| 17. | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 31a
  Diplomatsko ali konzularno predstavništvo DLRK ter njegovi DLRK člani ne smejo odpreti ali imeti pod nadzorom bančnih računov v Uniji, razen največ en bančni račun v državi članici ali v državah članicah, v katerih diplomatsko ali konzularno predstavništvo gostuje ali kjer so njegovi člani akreditirani.“; |
| --- | --- |

17.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 31a

Diplomatsko ali konzularno predstavništvo DLRK ter njegovi DLRK člani ne smejo odpreti ali imeti pod nadzorom bančnih računov v Uniji, razen največ en bančni račun v državi članici ali v državah članicah, v katerih diplomatsko ali konzularno predstavništvo gostuje ali kjer so njegovi člani akreditirani.“;

| 18. | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 31b

  1.   DLRK ima lahko nepremičnine v zakupu oziroma kako drugače na voljo ali jih uporablja zase oziroma v svojo korist izključno za diplomatske ali konzularne dejavnosti.


  2.   Prav tako je prepovedano zakupiti od DLRK nepremičnine, ki se nahajajo zunaj ozemlja DLRK.“; |
| --- | --- |

18.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 31b

1.   DLRK ima lahko nepremičnine v zakupu oziroma kako drugače na voljo ali jih uporablja zase oziroma v svojo korist izključno za diplomatske ali konzularne dejavnosti.

2.   Prav tako je prepovedano zakupiti od DLRK nepremičnine, ki se nahajajo zunaj ozemlja DLRK.“;

| 19. | člen 33(1) se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Svet izvede spremembe prilog I in IV na podlagi ugotovitev Varnostnega sveta ZN ali Odbora za sankcije.“; |
| --- | --- |

19.

člen 33(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Svet izvede spremembe prilog I in IV na podlagi ugotovitev Varnostnega sveta ZN ali Odbora za sankcije.“;

| 20. | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 36a
  Z odstopanjem od ukrepov iz RVSZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ali 2321 (2016), pristojni organ države članice da potrebno dovoljenje, če Odbor za sankcije ugotovi, da je potrebna izjema zaradi lažjega dela mednarodnih in nevladnih organizacij, ki v DLRK izvajajo dejavnosti pomoči in humanitarne dejavnosti v korist tamkajšnjega civilnega prebivalstva.“; |
| --- | --- |

20.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 36a

Z odstopanjem od ukrepov iz RVSZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ali 2321 (2016), pristojni organ države članice da potrebno dovoljenje, če Odbor za sankcije ugotovi, da je potrebna izjema zaradi lažjega dela mednarodnih in nevladnih organizacij, ki v DLRK izvajajo dejavnosti pomoči in humanitarne dejavnosti v korist tamkajšnjega civilnega prebivalstva.“;

| 21. | doda se Priloga IV, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu. |
| --- | --- |

21.

doda se Priloga IV, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 27. februarja 2017

Za Svet

Predsednik

K. MIZZI

---

(1)  Sklep Sveta (SZVP) 2016/849 z dne 27. maja 2016 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji in razveljavitvi Sklepa 2013/183/SZVP (UL L 141, 28.5.2016, str. 79).

1

---

PRILOGA

„PRILOGA IV

Seznam plovil iz člena 18a“

---

| 28.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/66 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/66

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2017/346

z dne 27. februarja 2017

o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za človekove pravice

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 33 in člena 31(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 25. julija 2012 sprejel Sklep 2012/440/SZVP (1) o imenovanju Stavrosa LAMBRINIDISA za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za človekove pravice. Mandat PPEU se izteče 28. februarja 2017. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 25. julija 2012 sprejel Sklep 2012/440/SZVP (1) o imenovanju Stavrosa LAMBRINIDISA za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za človekove pravice. Mandat PPEU se izteče 28. februarja 2017.

| (2) | 20. julija 2015 je Svet sprejel akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019. |
| --- | --- |

(2)

20. julija 2015 je Svet sprejel akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019.

| (3) | Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih 24 mesecev – |
| --- | --- |

(3)

Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih 24 mesecev –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Posebni predstavnik Evropske unije

Mandat Stavrosa LAMBRINIDISA kot PPEU za človekove pravice se podaljša do 28. februarja 2019. Svet lahko na podlagi ocene Političnega in varnostnega odbora (PVO) in predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) odloči, da mandat PPEU predčasno preneha.

Člen 2

Cilji politike

Mandat PPEU temelji na ciljih politike Unije v zvezi s človekovimi pravicami, kot so določeni v Pogodbi o Evropski uniji, Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in strateškem okviru EU za človekove pravice in demokracijo ter akcijskem načrtu EU za človekove pravice in demokracijo, in sicer:

| (a) | krepitev učinkovitosti Unije, njene prisotnosti in prepoznavnosti pri spoštovanju in spodbujanju človekovih pravic po svetu, zlasti s tesnejšim sodelovanjem in političnim dialogom Unije s tretjimi državami, ustreznimi partnerji, podjetji, civilno družbo ter mednarodnimi in regionalnimi organizacijami ter prek delovanja v ustreznih mednarodnih telesih; |
| --- | --- |

(a)

krepitev učinkovitosti Unije, njene prisotnosti in prepoznavnosti pri spoštovanju in spodbujanju človekovih pravic po svetu, zlasti s tesnejšim sodelovanjem in političnim dialogom Unije s tretjimi državami, ustreznimi partnerji, podjetji, civilno družbo ter mednarodnimi in regionalnimi organizacijami ter prek delovanja v ustreznih mednarodnih telesih;

| (b) | večji prispevek Unije h krepitvi demokracije in vzpostavljanju institucij, pravne države, dobrega upravljanja ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin po vsem svetu; |
| --- | --- |

(b)

večji prispevek Unije h krepitvi demokracije in vzpostavljanju institucij, pravne države, dobrega upravljanja ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin po vsem svetu;

| (c) | boljše usklajevanje ukrepov Unije na področju človekovih pravic ter vključitev človekovih pravic v vsa področja zunanjega delovanja Unije. |
| --- | --- |

(c)

boljše usklajevanje ukrepov Unije na področju človekovih pravic ter vključitev človekovih pravic v vsa področja zunanjega delovanja Unije.

Člen 3

Mandat

Da bi se dosegli cilji politike, je mandat PPEU:

| (a) | prispevati k izvajanju politike Unije za človekove pravice, zlasti strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo ter akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo, tudi z oblikovanjem tozadevnih priporočil; |
| --- | --- |

(a)

prispevati k izvajanju politike Unije za človekove pravice, zlasti strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo ter akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo, tudi z oblikovanjem tozadevnih priporočil;

| (b) | prispevati k izvajanju smernic, orodij in akcijskih načrtov Unije s področja človekovih pravic ter mednarodnega humanitarnega prava; |
| --- | --- |

(b)

prispevati k izvajanju smernic, orodij in akcijskih načrtov Unije s področja človekovih pravic ter mednarodnega humanitarnega prava;

| (c) | poglabljati dialog z vladami tretjih držav ter mednarodnimi in regionalnimi organizacijami s področja človekovih pravic ter organizacijami civilne družbe in drugimi zadevnimi akterji, da se tako zagotovi učinkovitost in prepoznavnost politike Unije za človekove pravice; |
| --- | --- |

(c)

poglabljati dialog z vladami tretjih držav ter mednarodnimi in regionalnimi organizacijami s področja človekovih pravic ter organizacijami civilne družbe in drugimi zadevnimi akterji, da se tako zagotovi učinkovitost in prepoznavnost politike Unije za človekove pravice;

| (d) | prispevati k večji skladnosti in doslednosti politik in ukrepov Unije na področju varstva in spodbujanja človekovih pravic, zlasti s prispevki k oblikovanju zadevnih politik Unije. |
| --- | --- |

(d)

prispevati k večji skladnosti in doslednosti politik in ukrepov Unije na področju varstva in spodbujanja človekovih pravic, zlasti s prispevki k oblikovanju zadevnih politik Unije.

Člen 4

Izvajanje mandata

1.   PPEU je odgovoren za izvajanje mandata, pri tem pa je pod nadzorom VP.

2.   PVO vzdržuje prednostne stike s PPEU in je glavna točka PPEU za stike s Svetom. PVO brez poseganja v pristojnosti PPEU strateško vodi in politično usmerja PPEU v okviru njegovega mandata.

3.   PPEU tesno sodeluje z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in njenimi ustreznimi oddelki, da se zagotovi skladnost in doslednost njihovega delovanja na področju človekovih pravic.

Člen 5

Financiranje

1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. marca 2017 do 28. februarja 2018 znaša 860 000 EUR.

2.   Referenčni finančni znesek za naknadna obdobja PPEU določi Svet.

3.   Odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.

4.   Upravljanje odhodkov se uredi s pogodbo med PPEU in Komisijo. PPEU za vse odhodke odgovarja Komisiji.

Člen 6

Oblikovanje in sestava ekipe

1.   PPEU je v okviru mandata in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovoren za oblikovanje ekipe. Ekipa vključuje strokovnjake za posebna vprašanja politik, kot to zahteva mandat. PPEU nemudoma obvesti Svet in Komisijo o sestavi ekipe.

2.   Države članice, institucije Unije in ESZD lahko predlagajo začasno dodelitev osebja za delo pri PPEU. Plače takega začasno dodeljenega osebja krije država članica pošiljateljica, institucija Unije, ki ga pošilja, oziroma ESZD. Na delo k PPEU se lahko pošljejo tudi strokovnjaki, ki so jih države članice začasno dodelile institucijam Unije ali ESZD. Mednarodno pogodbeno osebje ima državljanstvo ene od držav članic.

3.   Vse začasno dodeljeno osebje ostane pod upravno pristojnostjo države članice pošiljateljice ali institucije Unije, ki ga pošilja, oziroma ESZD ter opravlja svoje obveznosti in ravna v interesu mandata PPEU.

4.   Osebje PPEU je nameščeno skupaj z zadevnimi oddelki ESZD ali delegacijami Unije, da se zagotovi usklajenost in doslednost njihovih zadevnih dejavnosti.

Člen 7

Varnost tajnih podatkov EU

PPEU in člani njegove ekipe spoštujejo načela in minimalne standarde varovanja tajnih podatkov iz Sklepa Sveta 2013/488/EU (2).

2

Člen 8

Dostop do informacij in logistična podpora

1.   Države članice, Komisija, ESZD in generalni sekretariat Sveta zagotovijo PPEU dostop do vseh ustreznih informacij.

2.   Delegacije Unije oziroma diplomatska predstavništva držav članic zagotavljajo logistično podporo PPEU.

Člen 9

Varnost

V skladu s politiko Unije o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe napoteno zunaj Unije, PPEU v skladu s svojim mandatom in na podlagi varnostnih razmer na območju, za katerega je odgovoren, sprejme vse smiselno izvedljive ukrepe za varnost vsega osebja, ki je pod neposrednim nadzorom PPEU, zlasti tako, da:

| (a) | na podlagi smernic ESZD pripravi poseben varnostni načrt, ki vključuje posebne ukrepe za fizično varnost, organizacijsko varnost in varnost postopkov, ureja upravljanje varnih premikov osebja na območje, za katerega je odgovoren, in znotraj njega ter obvladovanje dogodkov, ki ogrožajo varnost, ter vključuje načrt misije za ravnanje v nepredvidenih razmerah in načrt za evakuacijo; |
| --- | --- |

(a)

na podlagi smernic ESZD pripravi poseben varnostni načrt, ki vključuje posebne ukrepe za fizično varnost, organizacijsko varnost in varnost postopkov, ureja upravljanje varnih premikov osebja na območje, za katerega je odgovoren, in znotraj njega ter obvladovanje dogodkov, ki ogrožajo varnost, ter vključuje načrt misije za ravnanje v nepredvidenih razmerah in načrt za evakuacijo;

| (b) | zagotovi, da je vse osebje, razporejeno zunaj Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na pogoje na območju, za katerega je odgovoren; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da je vse osebje, razporejeno zunaj Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na pogoje na območju, za katerega je odgovoren;

| (c) | zagotovi, da so vsi člani ekipe PPEU, ki so napoteni zunaj Unije, vključno z lokalnim osebjem, pred prihodom na območje, za katerega je odgovoren, ali ob prihodu nanj opravili ustrezno varnostno usposabljanje glede na stopnjo ogroženosti, ki jo je za to območje določila ESZD; |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da so vsi člani ekipe PPEU, ki so napoteni zunaj Unije, vključno z lokalnim osebjem, pred prihodom na območje, za katerega je odgovoren, ali ob prihodu nanj opravili ustrezno varnostno usposabljanje glede na stopnjo ogroženosti, ki jo je za to območje določila ESZD;

| (d) | zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, za Svet, VP in Komisijo pa redno pripravlja pisna poročila o izvajanju teh priporočil ter o drugih varnostnih vidikih v okviru poročil o napredku ter poročilo o izvajanju mandata. |
| --- | --- |

(d)

zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, za Svet, VP in Komisijo pa redno pripravlja pisna poročila o izvajanju teh priporočil ter o drugih varnostnih vidikih v okviru poročil o napredku ter poročilo o izvajanju mandata.

Člen 10

Poročanje

PPEU za VP in PVO redno pripravlja ustna in pisna poročila. PPEU po potrebi poroča tudi delovnim skupinam Sveta, zlasti Delovni skupini za človekove pravice. Redna poročila se razpošiljajo prek omrežja COREU. PPEU lahko pripravlja poročila za Svet za zunanje zadeve. V skladu s členom 36 Pogodbe lahko PPEU sodeluje pri obveščanju Evropskega parlamenta.

Člen 11

Usklajevanje

1.   PPEU prispeva k enotnosti, usklajenosti in učinkovitosti ukrepanja Unije ter pomaga zagotavljati, da se za doseganje ciljev politike Unije vsi instrumenti Unije in ukrepi držav članic uporabljajo usklajeno. Dejavnosti PPEU so usklajene z dejavnostmi držav članic in Komisije, po potrebi pa tudi drugih posebnih predstavnikov Evropske unije. PPEU organizira redne informativne sestanke za misije držav članic in delegacije Unije.

2.   Na terenu se vzdržujejo tesni stiki z ustreznimi vodji misij držav članic in vodij delegacij Unije, po potrebi pa tudi z vodji ali poveljniki misij in operacij v okviru skupne varnostne in obrambne politike ter drugimi posebnimi predstavniki Evropske unije. Ti pri izvajanju mandata pomagajo PPEU po svojih najboljših močeh.

3.   PPEU je prav tako v stiku z drugimi mednarodnimi in regionalnimi akterji na sedežu in na terenu, pri čemer si prizadeva za dopolnjevanje in sinergije. PPEU si prizadeva tudi za redne stike z organizacijami civilne družbe tako na sedežu kot na terenu.

Člen 12

Pregled

Izvajanje tega sklepa in njegova usklajenost z drugimi prispevki Unije se redno preverjata. PPEU do 30. novembra 2018 predloži Svetu, VP in Komisiji redna poročila o napredku in celovito poročilo o izvajanju mandata.

Člen 13

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 27. februarja 2017

Za Svet

Predsednik

K. MIZZI

---

(1)  Sklep Sveta 2012/440/SZVP z dne 25. julija 2012 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za človekove pravice (UL L 200, 27.7.2012, str. 21).

1

(2)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).

2

---

| 28.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/70

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2017/347

z dne 27. februarja 2017

o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije v Bosni in Hercegovini

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 33 in člena 31(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 19. januarja 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/77 (1) o imenovanju Larsa-Gunnarja WIGEMARKA za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) v Bosni in Hercegovini (BiH). Mandat PPEU se izteče 28. februarja 2017. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 19. januarja 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/77 (1) o imenovanju Larsa-Gunnarja WIGEMARKA za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) v Bosni in Hercegovini (BiH). Mandat PPEU se izteče 28. februarja 2017.

| (2) | Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih 16 mesecev. |
| --- | --- |

(2)

Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih 16 mesecev.

| (3) | PPEU bo svoj mandat izvajal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe – |
| --- | --- |

(3)

PPEU bo svoj mandat izvajal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Posebni predstavnik Evropske unije

Mandat Larsa-Gunnarja WIGEMARKA kot PPEU v Bosni in Hercegovini (BiH) se podaljša do 30. junija 2018. Svet lahko na podlagi ocene Političnega in varnostnega odbora (PVO) in predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) odloči, da mandat PPEU predčasno preneha.

Člen 2

Cilji politike

1.   Mandat PPEU temelji na naslednjih ciljih politike Unije v BiH:

| (a) | nenehno napredovanje v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa; |
| --- | --- |

(a)

nenehno napredovanje v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa;

| (b) | stabilna, delujoča, mirna, večetnična in združena BiH, ki mirno sodeluje s svojimi sosedami, in |
| --- | --- |

(b)

stabilna, delujoča, mirna, večetnična in združena BiH, ki mirno sodeluje s svojimi sosedami, in

| (c) | zagotavljanje, da BiH nepovratno napreduje proti članstvu v Uniji. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje, da BiH nepovratno napreduje proti članstvu v Uniji.

2.   Unija bo prav tako še naprej podpirala izvajanje Splošnega okvirnega sporazuma za mir v BiH.

Člen 3

Mandat

Da bi se dosegli cilji politike, je mandat PPEU:

| (a) | zagotavljati svetovanje in pomoč Unije v političnem procesu, zlasti s spodbujanjem dialoga med različnimi ravnmi vladanja; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljati svetovanje in pomoč Unije v političnem procesu, zlasti s spodbujanjem dialoga med različnimi ravnmi vladanja;

| (b) | zagotavljati doslednost in skladnost ukrepov Unije; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljati doslednost in skladnost ukrepov Unije;

| (c) | omogočati lažji napredek pri uresničevanju političnih, gospodarskih in evropskih prednostnih nalog, zlasti s spodbujanjem izvajanja usklajevalnega mehanizma v zvezi z EU in nenehnim izvajanjem programa reform; |
| --- | --- |

(c)

omogočati lažji napredek pri uresničevanju političnih, gospodarskih in evropskih prednostnih nalog, zlasti s spodbujanjem izvajanja usklajevalnega mehanizma v zvezi z EU in nenehnim izvajanjem programa reform;

| (d) | spremljati izvršne in zakonodajne organe na vseh ravneh vladanja v BiH in jim svetovati ter vzdrževati stike z oblastmi in političnimi strankami v BiH; |
| --- | --- |

(d)

spremljati izvršne in zakonodajne organe na vseh ravneh vladanja v BiH in jim svetovati ter vzdrževati stike z oblastmi in političnimi strankami v BiH;

| (e) | skrbeti za uresničevanje prizadevanj Unije v okviru najrazličnejših dejavnosti na področju pravne države in reforme varnostnega sektorja, spodbujati splošno usklajenost prizadevanj Unije pri preprečevanju organiziranega kriminala in korupcije ter v boju proti terorizmu in ta prizadevanja usmerjati glede na lokalne politične razmere ter o tem po potrebi tudi pripravljati ocene in napotke za VP in Komisijo; |
| --- | --- |

(e)

skrbeti za uresničevanje prizadevanj Unije v okviru najrazličnejših dejavnosti na področju pravne države in reforme varnostnega sektorja, spodbujati splošno usklajenost prizadevanj Unije pri preprečevanju organiziranega kriminala in korupcije ter v boju proti terorizmu in ta prizadevanja usmerjati glede na lokalne politične razmere ter o tem po potrebi tudi pripravljati ocene in napotke za VP in Komisijo;

| (f) | zagotavljati podporo za okrepljeno in učinkovitejšo povezanost kazenskega pravosodja in policije v BiH ter za iniciative, s katerimi se želi okrepiti učinkovitost in nepristranskost pravosodnih institucij, zlasti strukturirani dialog o pravosodju; |
| --- | --- |

(f)

zagotavljati podporo za okrepljeno in učinkovitejšo povezanost kazenskega pravosodja in policije v BiH ter za iniciative, s katerimi se želi okrepiti učinkovitost in nepristranskost pravosodnih institucij, zlasti strukturirani dialog o pravosodju;

| (g) | brez poseganja v vojaško strukturo poveljevanja poveljniku sil EU zagotavljati politične smernice glede vojaških vprašanj, povezanih z lokalno politiko, zlasti kar zadeva občutljive operacije, ter odnosov s tamkajšnjimi organi in tamkajšnjimi mediji in prispevati k posvetovanjem o strateškem pregledu EUFOR/ALTHEA; posvetovati se s poveljnikom sil EU pred političnim ukrepanjem, ki bi lahko vplivalo na varnostne razmere ter usklajevati sporočila za lokalne organe in druge mednarodne organizacije; |
| --- | --- |

(g)

brez poseganja v vojaško strukturo poveljevanja poveljniku sil EU zagotavljati politične smernice glede vojaških vprašanj, povezanih z lokalno politiko, zlasti kar zadeva občutljive operacije, ter odnosov s tamkajšnjimi organi in tamkajšnjimi mediji in prispevati k posvetovanjem o strateškem pregledu EUFOR/ALTHEA; posvetovati se s poveljnikom sil EU pred političnim ukrepanjem, ki bi lahko vplivalo na varnostne razmere ter usklajevati sporočila za lokalne organe in druge mednarodne organizacije;

| (h) | usklajevati in uresničevati prizadevanja Unije na področju komuniciranja z javnostjo v BiH o zadevah, povezanih z EU; |
| --- | --- |

(h)

usklajevati in uresničevati prizadevanja Unije na področju komuniciranja z javnostjo v BiH o zadevah, povezanih z EU;

| (i) | promovirati vključevanje v EU, in sicer s ciljno usmerjeno javno diplomacijo in dejavnostmi EU za obveščanje, ki zagotavljajo, da javnost v BiH bolje razume in podpira zadeve, povezane z EU, ter pri tem med drugim sodelovati s tamkajšnjimi civilnodružbenimi akterji; |
| --- | --- |

(i)

promovirati vključevanje v EU, in sicer s ciljno usmerjeno javno diplomacijo in dejavnostmi EU za obveščanje, ki zagotavljajo, da javnost v BiH bolje razume in podpira zadeve, povezane z EU, ter pri tem med drugim sodelovati s tamkajšnjimi civilnodružbenimi akterji;

| (j) | prispevati k razvoju in utrjevanju spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin v BiH v skladu s politiko in smernicami EU na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

(j)

prispevati k razvoju in utrjevanju spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin v BiH v skladu s politiko in smernicami EU na področju človekovih pravic;

| (k) | spodbujati pristojne organe BiH k popolnemu sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo (MKSNJ); |
| --- | --- |

(k)

spodbujati pristojne organe BiH k popolnemu sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo (MKSNJ);

| (l) | skladno s procesom povezovanja z EU svetovati, pomagati, podpirati in spremljati politični dialog o potrebnih ustavnih in ustreznih zakonodajnih spremembah; |
| --- | --- |

(l)

skladno s procesom povezovanja z EU svetovati, pomagati, podpirati in spremljati politični dialog o potrebnih ustavnih in ustreznih zakonodajnih spremembah;

| (m) | vzdrževati tesne stike in se posvetovati z visokim predstavnikom v BiH in drugimi ustreznimi mednarodnimi organizacijami, ki so dejavne v tej državi; ter v tej zvezi obveščati Svet ter tudi urad visokega predstavnika o razpravah na terenu glede mednarodne prisotnosti v državi; |
| --- | --- |

(m)

vzdrževati tesne stike in se posvetovati z visokim predstavnikom v BiH in drugimi ustreznimi mednarodnimi organizacijami, ki so dejavne v tej državi; ter v tej zvezi obveščati Svet ter tudi urad visokega predstavnika o razpravah na terenu glede mednarodne prisotnosti v državi;

| (n) | po potrebi svetovati VP glede fizičnih ali pravnih oseb, proti katerim bi lahko bili, glede na razmere v BiH, uvedeni omejevalni ukrepi; |
| --- | --- |

(n)

po potrebi svetovati VP glede fizičnih ali pravnih oseb, proti katerim bi lahko bili, glede na razmere v BiH, uvedeni omejevalni ukrepi;

| (o) | brez poseganja v ustrezne strukture poveljevanja pomagati zagotavljati usklajeno delovanje vseh instrumentov Unije na terenu za doseganje ciljev politik Unije. |
| --- | --- |

(o)

brez poseganja v ustrezne strukture poveljevanja pomagati zagotavljati usklajeno delovanje vseh instrumentov Unije na terenu za doseganje ciljev politik Unije.

Člen 4

Izvajanje mandata

1.   PPEU je odgovoren za izvajanje mandata, pri tem pa je pod nadzorom VP.

2.   PVO vzdržuje prednostne stike s PPEU in je glavna točka PPEU za stike s Svetom. PVO brez poseganja v pristojnosti VP strateško vodi in politično usmerja PPEU v okviru njegovega mandata PPEU.

3.   PPEU tesno sodeluje z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in njenimi ustreznimi oddelki.

Člen 5

Financiranje

1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. marca 2017 do 30. junija 2018 je 7 690 000 EUR.

2.   Odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije. Sodelovanje fizičnih in pravnih oseb v postopku oddaje javnih naročil s strani PPEU je možno brez omejitev. Za blago, ki ga kupi PPEU, se tudi ne uporablja pravilo glede porekla.

3.   Upravljanje odhodkov se uredi s pogodbo med PPEU in Komisijo. PPEU za vse odhodke odgovarja Komisiji.

Člen 6

Oblikovanje in sestava ekipe

1.   Določi se posebno osebje, ki pomaga PPEU pri izvajanju mandata in prispevanju k skladnosti, prepoznavnosti in učinkovitosti celotne dejavnosti Unije v BiH. PPEU je v okviru svojega mandata in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovoren za sestavo ekipe. Ekipa vključuje strokovnjake za določena vprašanja politik, ki so potrebni v sklopu mandata. PPEU nemudoma obvesti Svet in Komisijo o sestavi ekipe.

2.   Države članice, institucije Unije in ESZD lahko predlagajo začasno dodelitev osebja za delo pri PPEU. Plače tega začasno dodeljenega osebja krije država članica pošiljateljica, institucija Unije, ki ga pošilja, oziroma ESZD. na delo k PPEU se lahko pošljejo tudi strokovnjaki, ki so jih države članice začasno dodelile v institucije Unije ali ESZD. Mednarodno pogodbeno osebje ima državljanstvo ene od držav članic.

3.   Vse začasno dodeljeno osebje ostane pod upravno pristojnostjo države članice pošiljateljice, institucije Unije, ki ga pošilja, oziroma ESZD ter opravlja svoje obveznosti in deluje v interesu mandata PPEU.

Člen 7

Privilegiji in imunitete PPEU in osebja PPEU

Po potrebi se o privilegijih, imunitetah in dodatnih jamstvih, potrebnih za izpolnitev in nemoteno izvajanje misije PPEU ter članov osebja PPEU, doseže dogovor z državami gostiteljicami. Države članice in ESZD v ta namen zagotovijo vso potrebno podporo.

Člen 8

Varnost tajnih podatkov EU

PPEU in člani ekipe PPEU spoštujejo načela in minimalne standarde varovanja tajnih podatkov iz Sklepa Sveta 2013/488/EU (2).

2

Člen 9

Dostop do informacij in logistična podpora

1.   Države članice, Komisija in generalni sekretariat Sveta PPEU zagotovijo dostop do vseh ustreznih informacij.

2.   Delegacija Unije in/ali države članice, kakor je ustrezno, v regiji zagotavljajo logistično podporo.

Člen 10

Varnost

V skladu s politiko Unije o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe napoteno zunaj Unije, PPEU v skladu z mandatom PPEU in na podlagi varnostnih razmer na območju, za katerega je odgovoren, sprejme vse razumno izvedljive ukrepe za varnost vsega osebja, ki je pod neposrednim nadzorom PPEU, zlasti tako, da:

| (a) | na podlagi smernic ESZD pripravi poseben varnostni načrt, ki vključuje posebne ukrepe za fizično varnost, organizacijsko varnost in varnost postopkov, ureja upravljanje varnih premikov osebja na območje, za katerega je odgovoren, in znotraj njega ter obvladovanje dogodkov, ki ogrožajo varnost, ter vključuje načrt za ravnanje v nepredvidenih razmerah in načrt za evakuacijo; |
| --- | --- |

(a)

na podlagi smernic ESZD pripravi poseben varnostni načrt, ki vključuje posebne ukrepe za fizično varnost, organizacijsko varnost in varnost postopkov, ureja upravljanje varnih premikov osebja na območje, za katerega je odgovoren, in znotraj njega ter obvladovanje dogodkov, ki ogrožajo varnost, ter vključuje načrt za ravnanje v nepredvidenih razmerah in načrt za evakuacijo;

| (b) | zagotovi, da je vse osebje, napoteno zunaj Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na razmere na območju, za katerega je odgovoren,; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da je vse osebje, napoteno zunaj Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na razmere na območju, za katerega je odgovoren,;

| (c) | zagotovi, da so vsi člani ekipe PPEU, ki so napoteni zunaj Unije, vključno z lokalnim pogodbenim osebjem, pred prihodom na območje, za katerega je odgovoren, ali ob prihodu nanj opravili ustrezno varnostno usposabljanje glede na stopnjo ogroženosti, ki jo je za to območje določila ESZD; |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da so vsi člani ekipe PPEU, ki so napoteni zunaj Unije, vključno z lokalnim pogodbenim osebjem, pred prihodom na območje, za katerega je odgovoren, ali ob prihodu nanj opravili ustrezno varnostno usposabljanje glede na stopnjo ogroženosti, ki jo je za to območje določila ESZD;

| (d) | zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, za Svet, VP in Komisijo pa pripravlja pisna poročila o izvajanju teh priporočil ter o drugih varnostnih vidikih v okviru poročila o napredku in poročila izvajanju mandata. |
| --- | --- |

(d)

zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, za Svet, VP in Komisijo pa pripravlja pisna poročila o izvajanju teh priporočil ter o drugih varnostnih vidikih v okviru poročila o napredku in poročila izvajanju mandata.

Člen 11

Poročanje

PPEU za VP in PVO redno pripravlja ustna in pisna poročila. PPEU po potrebi poroča tudi delovnim skupinam Sveta. Redna poročila se razpošljejo prek omrežja COREU. PPEU lahko pripravlja poročila za Svet za zunanje zadeve. V skladu s členom 36 Pogodbe lahko PPEU sodeluje pri obveščanju Evropskega parlamenta.

Člen 12

Usklajevanje

1.   PPEU prispeva k enotnosti, usklajenosti in učinkovitosti ukrepanja Unije ter pomaga zagotavljati, da se za doseganje ciljev politike Unije vsi instrumenti Unije in ukrepi držav članic uporabljajo usklajeno. Dejavnosti PPEU so ustrezno usklajene z dejavnostmi Komisije in z dejavnostmi drugih PPEU, ki delujejo v tej regiji. PPEU organizira redne informativne sestanke za misije držav članic in delegacije Unije.

2.   Na terenu se vzdržujejo tesni stiki z vodji misij držav članic in vodji delegacij Unije v regiji. Ti PPEU pri izvajanju njegovega mandata pomagajo po svojih najboljših močeh. PPEU je v stiku tudi z drugimi mednarodnimi in regionalnimi akterji na terenu in zlasti vzdržuje tesne stike z visokim predstavnikom v BiH.

3.   V podporo operacijam Unije za krizno upravljanje PPEU skupaj z drugimi akterji Unije na terenu izboljša razširjanje in izmenjavo informacij med akterji Unije na območju operacij, da bi tako dosegli visoko raven skupnega zavedanja o razmerah in njihove presoje.

Člen 13

Pomoč v zvezi z zahtevki

PPEU in osebje PPEU pomagajo pri zagotavljanju elementov za odgovore glede kakršnih koli zahtevkov in obveznosti, ki izhajajo iz mandatov predhodnih PPEU za BiH, in zagotavljajo upravno pomoč in dostop do ustrezne dokumentacije v ta namen.

Člen 14

Pregled

Izvajanje tega sklepa in njegova usklajenost z drugimi prispevki Unije za zadevno regijo se redno preverjata. PPEU do 30. septembra 2017 predloži Svetu, VP in Komisiji poročilo o napredku, do 31. marca 2018 pa celovito poročilo o izvajanju mandata.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 27. februarja 2017

Za Svet

Predsednik

K. MIZZI

---

(1)  Sklep Sveta (SZVP) 2015/77 z dne 19. januarja 2015 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije v Bosni in Hercegovini (UL L 13, 20.1.2015, str. 7).

1

(2)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).

2

---

| 28.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/75 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/75

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2017/348

z dne 27. februarja 2017

o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije na Kosovu (*1)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 33 in člena 31(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 4. avgusta 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/1338 o spremembi Sklepa (SZVP) 2015/2052 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije na Kosovu (1), s katerim je za posebno predstavnico Evropske unije na Kosovu (PPEU) imenoval Natalijo APOSTOLOVO. Mandat PPEU se izteče 28. februarja 2017. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 4. avgusta 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/1338 o spremembi Sklepa (SZVP) 2015/2052 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije na Kosovu (1), s katerim je za posebno predstavnico Evropske unije na Kosovu (PPEU) imenoval Natalijo APOSTOLOVO. Mandat PPEU se izteče 28. februarja 2017.

| (2) | Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih 16 mesecev. |
| --- | --- |

(2)

Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih 16 mesecev.

| (3) | PPEU bo mandat opravljal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe – |
| --- | --- |

(3)

PPEU bo mandat opravljal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Posebni predstavnik Evropske unije

Mandat Natalije APOSTOLOVE kot PPEU se podaljša do 30. junija 2018. Svet lahko sklene, da mandat PPEU na podlagi ocene Političnega in varnostnega odbora (PVO) in predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) predčasno preneha.

Člen 2

Cilji politike

Mandat PPEU temelji na ciljih politike Unije na Kosovu. Ti so med drugim prevzemanje vodilne vloge pri oblikovanju stabilnega, trdnega, mirnega, demokratičnega in večetničnega Kosova; krepitev stabilnosti v regiji ter prispevanje k regionalnemu sodelovanju in dobrim sosedskim odnosom na Zahodnem Balkanu; spodbujanje zavezanosti Kosova pravni državi in varovanju manjšin ter kulturne in verske dediščine; podpora evropski perspektivi Kosova in njegovemu približevanju Uniji v okviru perspektive regije ter v skladu s Stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Kosovom na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu: Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum) in Sklepom Sveta (EU) 2015/1988 (3) ter v skladu z ustreznimi sklepi Sveta.

2

3

Člen 3

Mandat

Da bi se dosegli cilji politike, ima PPEU naslednji mandat:

| (a) | zagotavljati svetovanje in podporo Unije v političnem procesu; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljati svetovanje in podporo Unije v političnem procesu;

| (b) | spodbujati splošno politično usklajevanje Unije na Kosovu; |
| --- | --- |

(b)

spodbujati splošno politično usklajevanje Unije na Kosovu;

| (c) | okrepiti prisotnost Unije na celotnem ozemlju Kosova ter zagotoviti njeno doslednost in uspešnost; |
| --- | --- |

(c)

okrepiti prisotnost Unije na celotnem ozemlju Kosova ter zagotoviti njeno doslednost in uspešnost;

| (d) | vodji misije Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu (EULEX KOSOVO) dajati lokalne politične smernice, tudi glede političnih vidikov vprašanj, povezanih z izvršilnimi pristojnostmi; |
| --- | --- |

(d)

vodji misije Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu (EULEX KOSOVO) dajati lokalne politične smernice, tudi glede političnih vidikov vprašanj, povezanih z izvršilnimi pristojnostmi;

| (e) | zagotavljati skladnost in doslednost delovanja Unije na Kosovu, tudi z lokalnim usmerjanjem prehoda misije EULEX glede morebitnega prenosa dejavnosti na urad PPEU/EU in/ali lokalne organe, kot je ustrezno; |
| --- | --- |

(e)

zagotavljati skladnost in doslednost delovanja Unije na Kosovu, tudi z lokalnim usmerjanjem prehoda misije EULEX glede morebitnega prenosa dejavnosti na urad PPEU/EU in/ali lokalne organe, kot je ustrezno;

| (f) | podpirati evropsko perspektivo Kosova in njegovo približevanje Uniji v okviru perspektive regije ter v skladu s Stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom in Sklepom (EU) 2015/1988 in ustreznimi sklepi Sveta, in sicer s ciljno usmerjenim javnim obveščanjem in dejavnostmi Unije za ozaveščanje, namenjenimi zagotavljanju boljšega razumevanja in podpore javnosti Kosova glede zadev, povezanih z Unijo, vključno z delom misije EULEX; |
| --- | --- |

(f)

podpirati evropsko perspektivo Kosova in njegovo približevanje Uniji v okviru perspektive regije ter v skladu s Stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom in Sklepom (EU) 2015/1988 in ustreznimi sklepi Sveta, in sicer s ciljno usmerjenim javnim obveščanjem in dejavnostmi Unije za ozaveščanje, namenjenimi zagotavljanju boljšega razumevanja in podpore javnosti Kosova glede zadev, povezanih z Unijo, vključno z delom misije EULEX;

| (g) | spremljati, podpirati in pospeševati napredek pri izvajanju političnih, gospodarskih in evropskih prednostnih nalog z vsemi sredstvi in instrumenti, ki so PPEU na voljo, ter ob podpori urada EU na Kosovu, v skladu z ustreznimi institucionalnimi pristojnostmi in odgovornostmi, ter podpirati izvajanje Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, tudi v okviru evropskega programa reform; |
| --- | --- |

(g)

spremljati, podpirati in pospeševati napredek pri izvajanju političnih, gospodarskih in evropskih prednostnih nalog z vsemi sredstvi in instrumenti, ki so PPEU na voljo, ter ob podpori urada EU na Kosovu, v skladu z ustreznimi institucionalnimi pristojnostmi in odgovornostmi, ter podpirati izvajanje Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, tudi v okviru evropskega programa reform;

| (h) | prispevati k razvoju in utrjevanju spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin na Kosovu, tudi v zvezi z ženskami in otroki ter varstvom manjšin, v skladu s politiko Unije na področju človekovih pravic in smernicami Unije o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

(h)

prispevati k razvoju in utrjevanju spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin na Kosovu, tudi v zvezi z ženskami in otroki ter varstvom manjšin, v skladu s politiko Unije na področju človekovih pravic in smernicami Unije o človekovih pravicah;

| (i) | pomagati pri izvajanju dialoga med Beogradom in Prištino, pri katerem posreduje Unija. |
| --- | --- |

(i)

pomagati pri izvajanju dialoga med Beogradom in Prištino, pri katerem posreduje Unija.

| (j) | podpirati mandat specializiranih senatov in specializiranega tožilstva, kot je ustrezno, tudi z obveščanjem in ozaveščanjem. |
| --- | --- |

(j)

podpirati mandat specializiranih senatov in specializiranega tožilstva, kot je ustrezno, tudi z obveščanjem in ozaveščanjem.

Člen 4

Izvajanje mandata

1.   PPEU je odgovoren za izvajanje mandata, pri tem pa je podrejen VP.

2.   PVO vzdržuje prednostne stike s PPEU in je njegova glavna točka za stike s Svetom. PVO brez poseganja v pristojnosti VP strateško vodi in politično usmerja PPEU v okviru njegovega mandata.

3.   PPEU tesno sodeluje z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in njenimi ustreznimi oddelki.

Člen 5

Financiranje

1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. marca 2017 do 30. junija 2018 je 3 615 000 EUR.

2.   Odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije. Sodelovanje fizičnih in pravnih oseb v postopku oddaje javnih naročil s strani PPEU je možno brez omejitev. Za blago, ki ga kupi PPEU, se tudi ne uporablja pravilo glede porekla.

3.   Upravljanje odhodkov se uredi s pogodbo med PPEU in Komisijo. PPEU za vse odhodke odgovarja Komisiji.

Člen 6

Ustanovitev in sestava ekipe

1.   Pri izvajanju mandata PPEU in prispevanju k doslednosti, prepoznavnosti in uspešnosti celotnega delovanja Unije na Kosovu PPEU pomaga posebno osebje. PPEU je v okviru svojega mandata in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovoren za sestavo svoje ekipe. Ta ekipa vključuje strokovnjake za določena politična vprašanja, kot to zahteva mandat. PPEU nemudoma obvesti Svet in Komisijo o sestavi svoje ekipe.

2.   Države članice, institucije Unije in ESZD lahko predlagajo napotitev osebja za delo pri PPEU. Plače takega napotenega osebja krije zadevna država članica pošiljateljica, institucija Unije, ki ga pošilja, oziroma ESZD. K PPEU se lahko napotijo tudi strokovnjaki, ki so jih države članice napotile na institucije Unije ali ESZD. Mednarodno pogodbeno osebje ima državljanstvo ene od držav članic.

3.   Vse napoteno osebje ostane pod upravno pristojnostjo države članice pošiljateljice, institucije Unije, ki ga pošilja, oziroma ESZD ter opravlja svoje obveznosti in deluje v interesu mandata PPEU.

Člen 7

Privilegiji in imunitete PPEU in njegovega osebja

Po potrebi se o privilegijih, imunitetah in dodatnih jamstvih, potrebnih za izpolnitev in nemoteno izvajanje misije PPEU ter delovanje članov PPEU osebja, doseže dogovor s pogodbenicami gostiteljicami. Države članice in ESZD v ta namen zagotovijo vso potrebno podporo.

Člen 8

Varnost tajnih podatkov EU

1.   PPEU in člani njegove ekipe spoštujejo načela varovanja tajnosti in minimalne standarde, določene s Sklepom Sveta 2013/488/EU (4).

2.   VP je pooblaščen, da v skladu z varnostnimi predpisi za varovanje tajnih podatkov EU posreduje NATO/KFOR tajne podatke EU in dokumente do stopnje tajnosti „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“, ki so nastali za namene ukrepa.

3.   VP je pooblaščen, da glede na operativne potrebe PPEU in v skladu s predpisi za varovanje tajnih podatkov EU posreduje Združenim narodom (ZN) in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) tajne podatke EU in dokumente do stopnje tajnosti „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“, ki so nastali za namene delovanja. V ta namen se pripravijo lokalni dogovori.

4.   VP je pooblaščen, da tretjim stranem, povezanim s tem sklepom, posreduje netajne dokumente EU v zvezi s posvetovanji v Svetu glede delovanja, za katerega velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti v skladu s členom 6(1) Poslovnika Sveta.

Člen 9

Dostop do informacij in logistična podpora

1.   Države članice, Komisija in generalni sekretariat Sveta PPEU zagotovijo dostop do vseh ustreznih informacij.

2.   Delegacija Unije in/ali države članice, kakor je ustrezno, zagotavljajo logistično podporo v regiji.

Člen 10

Varnost

V skladu s politiko Unije o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe napoteno zunaj Unije, PPEU v skladu z mandatom PPEU in na podlagi varnostnih razmer na geografskem območju, za katerega je odgovoren, sprejme vse razumno izvedljive ukrepe za varnost vsega osebja pod njegovim neposrednim nadzorom, zlasti tako, da:

| (a) | na podlagi smernic ESZD pripravi poseben varnostni načrt, ki vključuje posebne ukrepe za fizično varnost, organizacijsko varnost in varnost postopkov, ureja upravljanje varnih premikov osebja na območje pristojnosti in znotraj njega ter obvladovanje dogodkov, ki ogrožajo varnost, vsebuje pa tudi načrt misije za ravnanje v nepredvidenih razmerah in evakuacijo; |
| --- | --- |

(a)

na podlagi smernic ESZD pripravi poseben varnostni načrt, ki vključuje posebne ukrepe za fizično varnost, organizacijsko varnost in varnost postopkov, ureja upravljanje varnih premikov osebja na območje pristojnosti in znotraj njega ter obvladovanje dogodkov, ki ogrožajo varnost, vsebuje pa tudi načrt misije za ravnanje v nepredvidenih razmerah in evakuacijo;

| (b) | zagotovi, da je vse osebje, razporejeno zunaj Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na pogoje na območju pristojnosti; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da je vse osebje, razporejeno zunaj Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na pogoje na območju pristojnosti;

| (c) | zagotovi, da so vsi člani ekipe PPEU, ki so napoteni zunaj Unije, vključno z lokalnim pogodbenim osebjem, pred prihodom na območje pristojnosti ali ob tem prihodu opravili ustrezno varnostno usposabljanje glede na stopnjo ogroženosti, ki jo je za zadevno območje določila ESZD; |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da so vsi člani ekipe PPEU, ki so napoteni zunaj Unije, vključno z lokalnim pogodbenim osebjem, pred prihodom na območje pristojnosti ali ob tem prihodu opravili ustrezno varnostno usposabljanje glede na stopnjo ogroženosti, ki jo je za zadevno območje določila ESZD;

| (d) | zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih varnostnih ocen, za VP, Svet in Komisijo pa pripravlja pisna poročila o izvajanju teh priporočil ter o drugih varnostnih vidikih v okviru poročil o napredku in izvajanju mandata. |
| --- | --- |

(d)

zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih varnostnih ocen, za VP, Svet in Komisijo pa pripravlja pisna poročila o izvajanju teh priporočil ter o drugih varnostnih vidikih v okviru poročil o napredku in izvajanju mandata.

Člen 11

Poročanje

PPEU redno pripravlja ustna in pisna poročila za VP. PPEU redno poroča PVO. PPEU poroča tudi delovnim skupinam Sveta. Redna poročila se razpošiljajo prek omrežja COREU. PPEU lahko pripravlja poročila za Svet za zunanje zadeve. V skladu s členom 36 Pogodbe lahko PPEU sodeluje pri obveščanju Evropskega parlamenta.

Člen 12

Usklajevanje

1.   PPEU prispeva k enotnosti, doslednosti in uspešnosti delovanja Unije in pomaga zagotoviti, da se za doseganje ciljev politike Unije vsi instrumenti Unije in ukrepi držav članic uporabljajo dosledno. Dejavnosti PPEU so ustrezno usklajene z dejavnostmi Komisije in z dejavnostmi drugih PPEU, ki delujejo v regiji. PPEU organizira redne informativne sestanke za misije držav članic in delegacije Unije.

2.   PPEU na terenu vzdržuje tesen stik z ustreznimi vodji misij držav članic in vodji delegacij Unije v regiji. Ti PPEU pri izvajanju mandata pomagajo po svojih najboljših močeh. PPEU seznanja vodjo misije EULEX KOSOVO z lokalnimi političnimi razmerami, vključno s političnimi vidiki vprašanj, povezanih z izvršilnimi pristojnostmi. PPEU in civilni poveljnik operacije se po potrebi medsebojno posvetujeta.

3.   PPEU je prav tako v stiku z ustreznimi lokalnimi organi ter drugimi mednarodnimi in regionalnimi akterji na terenu.

4.   PPEU skupaj z drugimi akterji Unije, prisotnimi na terenu, zagotovi razširjanje in izmenjavo informacij med akterji Unije na območju operacije, da bi tako dosegli visoko stopnjo skupnega razumevanja položaja in presoje razmer.

Člen 13

Pomoč v zvezi z zahtevki

PPEU in njegovo osebje pomagajo pri zagotavljanju elementov za odgovore glede kakršnih koli zahtevkov in obveznosti, ki izhajajo iz mandatov prejšnjih PPEU na Kosovu, in zagotavljajo upravno pomoč in dostop do ustrezne dokumentacije v ta namen.

Člen 14

Pregled

Izvajanje tega sklepa in njegova skladnost z drugimi prispevki Unije za regijo se redno preverjata. PPEU do konca septembra 2017 predloži Svetu, VP in Komisiji poročilo o napredku, do 31. marca 2018 pa celovito poročilo o izvajanju mandata.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 27. februarja 2017

Za Svet

Predsednik

K. MIZZI

---

(*1)  To poimenovanje ne vpliva na stališča o statusu ter je usklajeno z RVSZN 1244 (1999) in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

*1

(1)  
  UL L 212, 5.8.2016, str. 109.

1

(2)  
  UL L 71, 16.3.2016, str. 3.

2

(3)  Sklep Sveta (EU) 2015/1988 z dne 22. oktobra 2015 o podpisu Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Kosovom na drugi strani, v imenu Unije (UL L 290, 6.11.2015, str. 4).

3

(4)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).

4

---

| 28.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/80 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/80

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2017/349

z dne 27. februarja 2017

o spremembi Sklepa 2012/389/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev zmogljivosti v Somaliji (EUCAP Somalia)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 28, člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 16. julija 2012 sprejel Sklep 2012/389/SZVP (1) o misiji Evropske unije za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti v državah Afriškega roga (EUCAP NESTOR). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 16. julija 2012 sprejel Sklep 2012/389/SZVP (1) o misiji Evropske unije za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti v državah Afriškega roga (EUCAP NESTOR).

| (2) | Svet je 12. decembra 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/2240 (2) o spremembi Sklepa 2012/389/SZVP. Ime misije se je spremenilo v EUCAP Somalia, njen mandat pa je bil podaljšan do 31. decembra 2018. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 12. decembra 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/2240 (2) o spremembi Sklepa 2012/389/SZVP. Ime misije se je spremenilo v EUCAP Somalia, njen mandat pa je bil podaljšan do 31. decembra 2018.

| (3) | Sklep 2012/389/SZVP bi bilo treba spremeniti, da se zagotovi referenčni finančni znesek za obdobje od 1. marca 2017 do 28. februarja 2018 – |
| --- | --- |

(3)

Sklep 2012/389/SZVP bi bilo treba spremeniti, da se zagotovi referenčni finančni znesek za obdobje od 1. marca 2017 do 28. februarja 2018 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V členu 13(1) Sklepa 2012/389/SZVP se doda naslednji pododstavek:

„Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUCAP Somalia, za obdobje od 1. marca 2017 do 28. februarja 2018 znaša 22 950 000 EUR.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 27. februarja 2017

Za Svet

Predsednik

K. MIZZI

---

(1)  
  UL L 187, 17.7.2012, str. 40.

1

(2)  
  UL L 337, 13.12.2016, str. 18.

2

---

| 28.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/81 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/81

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2017/350

z dne 27. februarja 2017

o spremembi Sklepa 2012/642/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Belorusiji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 15. oktobra 2012 sprejel Sklep 2012/642/SZVP (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 15. oktobra 2012 sprejel Sklep 2012/642/SZVP (1).

| (2) | Pregled Sklepa 2012/642/SZVP je pokazal, da bi bilo treba omejevalne ukrepe proti Belorusiji podaljšati do 28. februarja 2018. |
| --- | --- |

(2)

Pregled Sklepa 2012/642/SZVP je pokazal, da bi bilo treba omejevalne ukrepe proti Belorusiji podaljšati do 28. februarja 2018.

| (3) | Svet se je poleg tega dogovoril, da lahko izvoz opreme za biatlon v Belorusijo odobrijo države članice v skladu z veljavnimi določbami za izdajanje licenc. |
| --- | --- |

(3)

Svet se je poleg tega dogovoril, da lahko izvoz opreme za biatlon v Belorusijo odobrijo države članice v skladu z veljavnimi določbami za izdajanje licenc.

| (4) | Sklep 2012/642/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Sklep 2012/642/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Da bi se zagotovila učinkovitost ukrepov iz tega sklepa, bi moral ta sklep začeti veljati takoj – |
| --- | --- |

(5)

Da bi se zagotovila učinkovitost ukrepov iz tega sklepa, bi moral ta sklep začeti veljati takoj –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep 2012/642/SZVP se spremeni:

| 1. | v členu 2 se doda naslednji odstavek:

  „3.   Člen 1 se ne uporablja za opremo za biatlon, ki ustreza specifikacijam, določenim v pravilih za prireditve in tekmovanja Mednarodne biatlonske zveze (IBU).“; |
| --- | --- |

1.

v členu 2 se doda naslednji odstavek:

„3.   Člen 1 se ne uporablja za opremo za biatlon, ki ustreza specifikacijam, določenim v pravilih za prireditve in tekmovanja Mednarodne biatlonske zveze (IBU).“;

| 2. | člen 8 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 8

  1.   Ta sklep se uporablja do 28. februarja 2018.


  2.   Ta sklep se redno pregleduje ter se po potrebi podaljša ali spremeni, če Svet meni, da cilji tega sklepa niso bili doseženi.“ |
| --- | --- |

2.

člen 8 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8

1.   Ta sklep se uporablja do 28. februarja 2018.

2.   Ta sklep se redno pregleduje ter se po potrebi podaljša ali spremeni, če Svet meni, da cilji tega sklepa niso bili doseženi.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 27. februarja 2017

Za Svet

Predsednik

K. MIZZI

---

(1)  Sklep Sveta 2012/642/SZVP z dne 15. oktobra 2012 o omejevalnih ukrepih proti Belorusiji (UL L 285, 17.10.2012, str. 1).

1

---

| 28.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/82 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/82

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/351

z dne 24. februarja 2017

o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 1261)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), ter zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (3), ter zlasti člena 4(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbeni sklep Komisije 2014/709/EU (4) določa nadzorne ukrepe za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah. V delih I, II, III in IV Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu so nekatera območja zadevnih držav članic razmejena in navedena po različni stopnji tveganja zaradi epidemioloških razmer. Navedeni seznam med drugim vključuje nekatera območja v Latviji in Litvi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbeni sklep Komisije 2014/709/EU (4) določa nadzorne ukrepe za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah. V delih I, II, III in IV Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu so nekatera območja zadevnih držav članic razmejena in navedena po različni stopnji tveganja zaradi epidemioloških razmer. Navedeni seznam med drugim vključuje nekatera območja v Latviji in Litvi.

| (2) | Februarja 2017 je prišlo do dveh izbruhov afriške prašičje kuge pri domačih prašičih v občini Salaspil v Latviji in v okraju Biržai v Litvi na območjih, ki so trenutno navedena v delu II Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU. Ta izbruha pomenita povišanje stopnje tveganja, ki ga je treba upoštevati. Zato bi bilo treba zadevna območja v Latviji in Litvi, navedena v delih I in II, zdaj navesti v delu III navedene priloge. |
| --- | --- |

(2)

Februarja 2017 je prišlo do dveh izbruhov afriške prašičje kuge pri domačih prašičih v občini Salaspil v Latviji in v okraju Biržai v Litvi na območjih, ki so trenutno navedena v delu II Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU. Ta izbruha pomenita povišanje stopnje tveganja, ki ga je treba upoštevati. Zato bi bilo treba zadevna območja v Latviji in Litvi, navedena v delih I in II, zdaj navesti v delu III navedene priloge.

| (3) | Januarja 2017 je bilo ugotovljenih nekaj primerov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v občinah Talsu in Tukuma v Latviji na dveh območjih, ki sta trenutno sicer navedeni v delu II Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU, vendar sta v neposredni bližini območij iz dela I navedenega izvedbenega sklepa. Ti primeri pomenijo povišanje ravni tveganja, ki ga je treba upoštevati. Zato bi bilo zdaj treba zadevna območja v Latviji navesti v delu II namesto v delu I navedene priloge, nova območja pa bi bilo treba vključiti v del I Priloge k navedenemu sklepu. |
| --- | --- |

(3)

Januarja 2017 je bilo ugotovljenih nekaj primerov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v občinah Talsu in Tukuma v Latviji na dveh območjih, ki sta trenutno sicer navedeni v delu II Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU, vendar sta v neposredni bližini območij iz dela I navedenega izvedbenega sklepa. Ti primeri pomenijo povišanje ravni tveganja, ki ga je treba upoštevati. Zato bi bilo zdaj treba zadevna območja v Latviji navesti v delu II namesto v delu I navedene priloge, nova območja pa bi bilo treba vključiti v del I Priloge k navedenemu sklepu.

| (4) | Pri oceni tveganja za zdravje živali, ki ga pomenijo trenutne epidemiološke razmere v zvezi z afriško prašičjo kugo v Latviji in Litvi, bi bilo treba upoštevati razvoj trenutnih epidemioloških razmer v zvezi z navedeno boleznijo pri okuženih populacijah domačih in divjih prašičev v Uniji. Da bi osredotočili nadzorne ukrepe za zdravje živali iz Izvedbenega sklepa 2014/709/EU in preprečili nadaljnje širjenje afriške prašičje kuge ter hkrati preprečili morebitne nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili neupravičenim omejitvam trgovine v tretjih državah, bi bilo treba seznam Unije območij, za katera veljajo nadzorni ukrepi za zdravje živali, iz Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu spremeniti, da se bodo upoštevale spremembe trenutnih epidemioloških razmer v zvezi z navedeno boleznijo v Latviji in Litvi. |
| --- | --- |

(4)

Pri oceni tveganja za zdravje živali, ki ga pomenijo trenutne epidemiološke razmere v zvezi z afriško prašičjo kugo v Latviji in Litvi, bi bilo treba upoštevati razvoj trenutnih epidemioloških razmer v zvezi z navedeno boleznijo pri okuženih populacijah domačih in divjih prašičev v Uniji. Da bi osredotočili nadzorne ukrepe za zdravje živali iz Izvedbenega sklepa 2014/709/EU in preprečili nadaljnje širjenje afriške prašičje kuge ter hkrati preprečili morebitne nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili neupravičenim omejitvam trgovine v tretjih državah, bi bilo treba seznam Unije območij, za katera veljajo nadzorni ukrepi za zdravje živali, iz Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu spremeniti, da se bodo upoštevale spremembe trenutnih epidemioloških razmer v zvezi z navedeno boleznijo v Latviji in Litvi.

| (5) | Prilogo k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Prilogo k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 24. februarja 2017

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  
  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  
  UL L 18, 23.1.2003, str. 11.

3

(4)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/709/EU z dne 9. oktobra 2014 o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah in razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/178/EU (UL L 295, 11.10.2014, str. 63).

4

---

PRILOGA

„PRILOGA

DEL I

1.   Estonija

Naslednja območja v Estoniji:

| — | the maakond of Hiiumaa. |
| --- | --- |

—

the maakond of Hiiumaa.

2.   Latvija

Naslednja območja v Latviji:

| — | in the novads of Bauskas, the pagasti of Īslīces, Gailīšu, Brunavas and Ceraukstes, |
| --- | --- |

—

in the novads of Bauskas, the pagasti of Īslīces, Gailīšu, Brunavas and Ceraukstes,

| — | in the novads of Dobeles, the pagasti of Bikstu, Zebrenes, Annenieku, Naudītes, Penkules, Auru and Krimūnu, Dobeles, Berzes, the part of the pagasts of Jaunbērzes located to the West of road P98, and the pilsēta of Dobele, |
| --- | --- |

—

in the novads of Dobeles, the pagasti of Bikstu, Zebrenes, Annenieku, Naudītes, Penkules, Auru and Krimūnu, Dobeles, Berzes, the part of the pagasts of Jaunbērzes located to the West of road P98, and the pilsēta of Dobele,

| — | in the novads of Jelgavas, the pagasti of Glūdas, Svētes, Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Zaļenieku, Vilces, Lielplatones, Elejas and Sesavas, |
| --- | --- |

—

in the novads of Jelgavas, the pagasti of Glūdas, Svētes, Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Zaļenieku, Vilces, Lielplatones, Elejas and Sesavas,

| — | in the novads of Kandavas, the pagasti of Vānes and Matkules, |
| --- | --- |

—

in the novads of Kandavas, the pagasti of Vānes and Matkules,

| — | in the novads of Kuldīgas, the pagasti of Rendas and Kabiles, |
| --- | --- |

—

in the novads of Kuldīgas, the pagasti of Rendas and Kabiles,

| — | in the novads of Saldus, the pagasti of Jaunlutriņu, Lutriņu and Šķēdes, |
| --- | --- |

—

in the novads of Saldus, the pagasti of Jaunlutriņu, Lutriņu and Šķēdes,

| — | in the novads of Talsu, the pagasts of Ģibuļu, |
| --- | --- |

—

in the novads of Talsu, the pagasts of Ģibuļu,

| — | in the novads of Ventspils, the pagasti of Vārves, Užavas, Jūrkalnes, Piltenes, Zīru, Ugāles, Usmas and Zlēku, the pilsēta of Piltene, |
| --- | --- |

—

in the novads of Ventspils, the pagasti of Vārves, Užavas, Jūrkalnes, Piltenes, Zīru, Ugāles, Usmas and Zlēku, the pilsēta of Piltene,

| — | the novads of Brocēnu, |
| --- | --- |

—

the novads of Brocēnu,

| — | the novads of Rundāles, |
| --- | --- |

—

the novads of Rundāles,

| — | the novads of Tērvetes, |
| --- | --- |

—

the novads of Tērvetes,

| — | the part of the novads of Stopiņu located to the West of roads V36, P4 and P5, streets Acones, Dauguļupes and river Dauguļupīte, |
| --- | --- |

—

the part of the novads of Stopiņu located to the West of roads V36, P4 and P5, streets Acones, Dauguļupes and river Dauguļupīte,

| — | the pilsēta of Bauska, |
| --- | --- |

—

the pilsēta of Bauska,

| — | the pilsēta of Talsi, |
| --- | --- |

—

the pilsēta of Talsi,

| — | the republikas pilsēta of Jelgava, |
| --- | --- |

—

the republikas pilsēta of Jelgava,

| — | the republikas pilsēta of Ventspils. |
| --- | --- |

—

the republikas pilsēta of Ventspils.

3.   Litva

Naslednja območja v Litvi:

| — | in the rajono savivaldybė of Jurbarkas, the seniūnijos of Raudonės, Veliuonos, Seredžiaus and Juodaičių, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Jurbarkas, the seniūnijos of Raudonės, Veliuonos, Seredžiaus and Juodaičių,

| — | in the rajono savivaldybė of Pakruojis, the seniūnijos of Klovainių, Rozalimo and Pakruojo, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Pakruojis, the seniūnijos of Klovainių, Rozalimo and Pakruojo,

| — | in the rajono savivaldybė of Panevežys, the part of the Krekenavos seniūnija located to the west of the river Nevėžis, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Panevežys, the part of the Krekenavos seniūnija located to the west of the river Nevėžis,

| — | in the rajono savivaldybė of Pasvalys, the seniūnijos of Joniškelio apylinkių, Joniškelio miesto, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų, Pušaloto, Saločių and Vaškų, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Pasvalys, the seniūnijos of Joniškelio apylinkių, Joniškelio miesto, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų, Pušaloto, Saločių and Vaškų,

| — | in the rajono savivaldybė of Raseiniai, the seniūnijos of Ariogalos, Ariogalos miestas, Betygalos, Pagojukų and Šiluvos, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Raseiniai, the seniūnijos of Ariogalos, Ariogalos miestas, Betygalos, Pagojukų and Šiluvos,

| — | in the rajono savivaldybė of Šakiai, the seniūnijos of Plokščių, Kriūkų, Lekėčių, Lukšių, Griškabūdžio, Barzdų, Žvirgždaičių, Sintautų, Kudirkos Naumiesčio, Slavikų, Šakių, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Šakiai, the seniūnijos of Plokščių, Kriūkų, Lekėčių, Lukšių, Griškabūdžio, Barzdų, Žvirgždaičių, Sintautų, Kudirkos Naumiesčio, Slavikų, Šakių,

| — | the rajono savivaldybė of Radviliškis, |
| --- | --- |

—

the rajono savivaldybė of Radviliškis,

| — | the rajono savivaldybė of Vilkaviškis, |
| --- | --- |

—

the rajono savivaldybė of Vilkaviškis,

| — | the savivaldybė of Kalvarija, |
| --- | --- |

—

the savivaldybė of Kalvarija,

| — | the savivaldybė of Kazlų Rūda, |
| --- | --- |

—

the savivaldybė of Kazlų Rūda,

| — | the savivaldybė of Marijampolė. |
| --- | --- |

—

the savivaldybė of Marijampolė.

4.   Poljska

Naslednja območja na Poljskem:

| In the województwo warmińsko-mazurskie:





  the gminy of Kalinowo and Prostki in the powiat ełcki, |
| --- |

In the województwo warmińsko-mazurskie:

the gminy of Kalinowo and Prostki in the powiat ełcki,

| the gmina of Biała Piska in powiat piski. |
| --- |

the gmina of Biała Piska in powiat piski.

| In the województwo podlaskie:





  the gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy and Poświętne in the powiat białostocki, |
| --- |

In the województwo podlaskie:

the gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy and Poświętne in the powiat białostocki,

| the gminy of Brańsk with the city of Brańsk, Boćki, Rudka, Wyszki, the part of the gmina of Bielsk Podlaski located to the West of the line created by road number 19 (going northwards from the city of Bielsk Podlaski) and prolonged by the eastern border of the city of Bielsk Podlaski and road number 66 (going southwards from the city of Bielsk Podlaski), the city of Bielsk Podlaski, the part of the gmina of Orla located to the West of road number 66, in the powiat bielski, |
| --- |

the gminy of Brańsk with the city of Brańsk, Boćki, Rudka, Wyszki, the part of the gmina of Bielsk Podlaski located to the West of the line created by road number 19 (going northwards from the city of Bielsk Podlaski) and prolonged by the eastern border of the city of Bielsk Podlaski and road number 66 (going southwards from the city of Bielsk Podlaski), the city of Bielsk Podlaski, the part of the gmina of Orla located to the West of road number 66, in the powiat bielski,

| the gminy of Drohiczyn, Dziadkowice, Grodzisk and Perlejewo in the powiat siemiatycki, |
| --- |

the gminy of Drohiczyn, Dziadkowice, Grodzisk and Perlejewo in the powiat siemiatycki,

| the gminy of Grabowo and Stawiski in the powiat kolneński, |
| --- |

the gminy of Grabowo and Stawiski in the powiat kolneński,

| the gminy of Kołaki Kościelne, Szumowo, Zambrów with the city Zambrów in powiat zambrowski, |
| --- |

the gminy of Kołaki Kościelne, Szumowo, Zambrów with the city Zambrów in powiat zambrowski,

| the gminy of Rutka-Tartak, Szypliszki, Suwałki, Raczki in the powiat suwalski, |
| --- |

the gminy of Rutka-Tartak, Szypliszki, Suwałki, Raczki in the powiat suwalski,

| the gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie with the city of Wysokie Mazowieckie, Czyżew in powiat wysokomazowiecki, |
| --- |

the gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie with the city of Wysokie Mazowieckie, Czyżew in powiat wysokomazowiecki,

| the powiat augustowski, |
| --- |

the powiat augustowski,

| the powiat łomżyński, |
| --- |

the powiat łomżyński,

| the powiat M. Białystok, |
| --- |

the powiat M. Białystok,

| the powiat M. Łomża, |
| --- |

the powiat M. Łomża,

| the powiat M. Suwałki, |
| --- |

the powiat M. Suwałki,

| the powiat sejneński. |
| --- |

the powiat sejneński.

| In the województwo mazowieckie:





  the gminy of Ceranów, Jabłonna Lacka, Sterdyń and Repki in the powiat sokołowski, |
| --- |

In the województwo mazowieckie:

the gminy of Ceranów, Jabłonna Lacka, Sterdyń and Repki in the powiat sokołowski,

| the gminy of Korczew, Przesmyki, Paprotnia, Suchożebry, Mordy, Siedlce and Zbuczyn in the powiat siedlecki, |
| --- |

the gminy of Korczew, Przesmyki, Paprotnia, Suchożebry, Mordy, Siedlce and Zbuczyn in the powiat siedlecki,

| the powiat M. Siedlce, |
| --- |

the powiat M. Siedlce,

| the gminy of Rzekuń, Troszyn, Czerwin and Goworowo in the powiat ostrołęcki, |
| --- |

the gminy of Rzekuń, Troszyn, Czerwin and Goworowo in the powiat ostrołęcki,

| the gminy of Olszanka, Łosice and Platerów in the powiat łosicki, |
| --- |

the gminy of Olszanka, Łosice and Platerów in the powiat łosicki,

| the powiat ostrowski. |
| --- |

the powiat ostrowski.

| In the województwo lubelskie:





  the gmina of Hanna in the powiat włodawski, |
| --- |

In the województwo lubelskie:

the gmina of Hanna in the powiat włodawski,

| the gminy of Kąkolewnica Wschodnia and Komarówka Podlaska in the powiat radzyński, |
| --- |

the gminy of Kąkolewnica Wschodnia and Komarówka Podlaska in the powiat radzyński,

| the gminy of Międzyrzec Podlaski with the city of Międzyrzec Podlaski, Drelów, Rossosz, Sławatycze, Wisznica, Sosnówka, Łomazy and Tuczna in the powiat bialski. |
| --- |

the gminy of Międzyrzec Podlaski with the city of Międzyrzec Podlaski, Drelów, Rossosz, Sławatycze, Wisznica, Sosnówka, Łomazy and Tuczna in the powiat bialski.

DEL II

1.   Estonija

Naslednja območja v Estoniji:

| — | the linn of Elva, |
| --- | --- |

—

the linn of Elva,

| — | the linn of Võhma, |
| --- | --- |

—

the linn of Võhma,

| — | the linn of Kuressaare, |
| --- | --- |

—

the linn of Kuressaare,

| — | the linn of Rakvere, |
| --- | --- |

—

the linn of Rakvere,

| — | the linn of Tartu, |
| --- | --- |

—

the linn of Tartu,

| — | the linn of Viljandi, |
| --- | --- |

—

the linn of Viljandi,

| — | the maakond of Harjumaa (excluding the part of the vald of Kuusalu located to the South of road 1 (E20), the vald of Aegviidu and the vald of Anija), |
| --- | --- |

—

the maakond of Harjumaa (excluding the part of the vald of Kuusalu located to the South of road 1 (E20), the vald of Aegviidu and the vald of Anija),

| — | the maakond of Ida-Virumaa, |
| --- | --- |

—

the maakond of Ida-Virumaa,

| — | the maakond of Läänemaa, |
| --- | --- |

—

the maakond of Läänemaa,

| — | the maakond of Pärnumaa, |
| --- | --- |

—

the maakond of Pärnumaa,

| — | the maakond of Põlvamaa, |
| --- | --- |

—

the maakond of Põlvamaa,

| — | the maakond of Võrumaa, |
| --- | --- |

—

the maakond of Võrumaa,

| — | the maakond of Valgamaa, |
| --- | --- |

—

the maakond of Valgamaa,

| — | the maakond of Raplamaa, |
| --- | --- |

—

the maakond of Raplamaa,

| — | the vald of Suure-Jaani, |
| --- | --- |

—

the vald of Suure-Jaani,

| — | the part of the vald of Tamsalu located to the North-East of the Tallinn-Tartu railway, |
| --- | --- |

—

the part of the vald of Tamsalu located to the North-East of the Tallinn-Tartu railway,

| — | the vald of Tartu, |
| --- | --- |

—

the vald of Tartu,

| — | the vald of Abja, |
| --- | --- |

—

the vald of Abja,

| — | the vald of Alatskivi, |
| --- | --- |

—

the vald of Alatskivi,

| — | the vald of Haaslava, |
| --- | --- |

—

the vald of Haaslava,

| — | the vald of Haljala, |
| --- | --- |

—

the vald of Haljala,

| — | the vald of Tarvastu, |
| --- | --- |

—

the vald of Tarvastu,

| — | the vald of Nõo, |
| --- | --- |

—

the vald of Nõo,

| — | the vald of Ülenurme, |
| --- | --- |

—

the vald of Ülenurme,

| — | the vald of Tähtvere, |
| --- | --- |

—

the vald of Tähtvere,

| — | the vald of Rõngu, |
| --- | --- |

—

the vald of Rõngu,

| — | the vald of Rannu, |
| --- | --- |

—

the vald of Rannu,

| — | the vald of Konguta, |
| --- | --- |

—

the vald of Konguta,

| — | the vald of Puhja, |
| --- | --- |

—

the vald of Puhja,

| — | the vald of Halliste, |
| --- | --- |

—

the vald of Halliste,

| — | the vald of Kambja, |
| --- | --- |

—

the vald of Kambja,

| — | the vald of Karksi, |
| --- | --- |

—

the vald of Karksi,

| — | the vald of Kihelkonna, |
| --- | --- |

—

the vald of Kihelkonna,

| — | the vald of Kõpu, |
| --- | --- |

—

the vald of Kõpu,

| — | the vald of Lääne-Saare, |
| --- | --- |

—

the vald of Lääne-Saare,

| — | the vald of Laekvere, |
| --- | --- |

—

the vald of Laekvere,

| — | the vald of Leisi, |
| --- | --- |

—

the vald of Leisi,

| — | the vald of Luunja, |
| --- | --- |

—

the vald of Luunja,

| — | the vald of Mäksa, |
| --- | --- |

—

the vald of Mäksa,

| — | the vald of Meeksi, |
| --- | --- |

—

the vald of Meeksi,

| — | the vald of Muhu, |
| --- | --- |

—

the vald of Muhu,

| — | the vald of Mustjala, |
| --- | --- |

—

the vald of Mustjala,

| — | the vald of Orissaare, |
| --- | --- |

—

the vald of Orissaare,

| — | the vald of Peipsiääre, |
| --- | --- |

—

the vald of Peipsiääre,

| — | the vald of Piirissaare, |
| --- | --- |

—

the vald of Piirissaare,

| — | the vald of Pöide, |
| --- | --- |

—

the vald of Pöide,

| — | the vald of Rägavere, |
| --- | --- |

—

the vald of Rägavere,

| — | the vald of Rakvere, |
| --- | --- |

—

the vald of Rakvere,

| — | the vald of Ruhnu, |
| --- | --- |

—

the vald of Ruhnu,

| — | the vald of Salme, |
| --- | --- |

—

the vald of Salme,

| — | the vald of Sõmeru, |
| --- | --- |

—

the vald of Sõmeru,

| — | the vald of Torgu, |
| --- | --- |

—

the vald of Torgu,

| — | the vald of Vara, |
| --- | --- |

—

the vald of Vara,

| — | the vald of Vihula, |
| --- | --- |

—

the vald of Vihula,

| — | the vald of Viljandi, |
| --- | --- |

—

the vald of Viljandi,

| — | the vald of Vinni, |
| --- | --- |

—

the vald of Vinni,

| — | the vald of Viru-Nigula, |
| --- | --- |

—

the vald of Viru-Nigula,

| — | the vald of Võnnu. |
| --- | --- |

—

the vald of Võnnu.

2.   Latvija

Naslednja območja v Latviji:

| — | in the novads of Apes, the pagasti of Trapenes, Gaujienas and Apes and the pilsēta of Ape, |
| --- | --- |

—

in the novads of Apes, the pagasti of Trapenes, Gaujienas and Apes and the pilsēta of Ape,

| — | in the novads of Balvu, the pagsti of Vīksnas, Bērzkalnes, Vectilžas, Lazdulejas, Briežuciema, Tilžas, Bērzpils and Krišjāņu, |
| --- | --- |

—

in the novads of Balvu, the pagsti of Vīksnas, Bērzkalnes, Vectilžas, Lazdulejas, Briežuciema, Tilžas, Bērzpils and Krišjāņu,

| — | in the novads of Bauskas, the pagasti of Mežotnes, Codes, Dāviņu and Vecsaules, |
| --- | --- |

—

in the novads of Bauskas, the pagasti of Mežotnes, Codes, Dāviņu and Vecsaules,

| — | in the novads of Daugavpils the pagasti of Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas and Skrudalienas, |
| --- | --- |

—

in the novads of Daugavpils the pagasti of Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas and Skrudalienas,

| — | in the novads of Dobeles, the part of the pagasts of Jaunbērzes located to the East of road P98, |
| --- | --- |

—

in the novads of Dobeles, the part of the pagasts of Jaunbērzes located to the East of road P98,

| — | in the novads of Gulbenes the pagasts of Līgo, |
| --- | --- |

—

in the novads of Gulbenes the pagasts of Līgo,

| — | in the novads of Ikšķiles, the part of pagasts of Tīnūžu located to the South- East of road P10, the pilsēta of Ikšķile,in the novads of Jelgavas the pagasti of Kalnciema, Līvbērzes and Valgundes, |
| --- | --- |

—

in the novads of Ikšķiles, the part of pagasts of Tīnūžu located to the South- East of road P10, the pilsēta of Ikšķile,in the novads of Jelgavas the pagasti of Kalnciema, Līvbērzes and Valgundes,

| — | in the novads of Kandavas, the pagasti of Cēres, Kandavas, Zemītes and Zantes, the pilsēta of Kandava, |
| --- | --- |

—

in the novads of Kandavas, the pagasti of Cēres, Kandavas, Zemītes and Zantes, the pilsēta of Kandava,

| — | in the novads of Krimuldas, the part of pagasts of Krimuldas located to the North – East of roads V89 and V81 and the part of pagasts of Lēdurgas located to the North – East of roads V81 and V128, |
| --- | --- |

—

in the novads of Krimuldas, the part of pagasts of Krimuldas located to the North – East of roads V89 and V81 and the part of pagasts of Lēdurgas located to the North – East of roads V81 and V128,

| — | in the novads of Limbažu, the pagasti of Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles, Viļķenes and the pilsēta of Limbaži, |
| --- | --- |

—

in the novads of Limbažu, the pagasti of Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles, Viļķenes and the pilsēta of Limbaži,

| — | in the novads of Preiļu the pagasts of Saunas, |
| --- | --- |

—

in the novads of Preiļu the pagasts of Saunas,

| — | in the novads of Raunas, the pagasts of Raunas, |
| --- | --- |

—

in the novads of Raunas, the pagasts of Raunas,

| — | in the novads of Riebiņu, the pagasti of Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu and Silajāņu, |
| --- | --- |

—

in the novads of Riebiņu, the pagasti of Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu and Silajāņu,

| — | in the novads of Rugāju the pagsts of Lazdukalna, |
| --- | --- |

—

in the novads of Rugāju the pagsts of Lazdukalna,

| — | in the novads of Siguldas, the pagasts of Mores and the part of the pagasts of Allažu located to the South of the road P3, |
| --- | --- |

—

in the novads of Siguldas, the pagasts of Mores and the part of the pagasts of Allažu located to the South of the road P3,

| — | in the novads of Smiltenes, the pagasti of Brantu, Blomes, Smiltenes, Bilskas and Grundzāles, the pilsēta of Smiltene, |
| --- | --- |

—

in the novads of Smiltenes, the pagasti of Brantu, Blomes, Smiltenes, Bilskas and Grundzāles, the pilsēta of Smiltene,

| — | in the novads of Talsu, the pagasti of Ķūļciema, Balgales, Vandzenes, Laucienes, Virbu, Strazdes, Lubes, Īves, Valdgales, Laidzes, Ārlavas, Lībagu and Abavas, the pilsētas of Sabile, Stende and Valdemārpils, |
| --- | --- |

—

in the novads of Talsu, the pagasti of Ķūļciema, Balgales, Vandzenes, Laucienes, Virbu, Strazdes, Lubes, Īves, Valdgales, Laidzes, Ārlavas, Lībagu and Abavas, the pilsētas of Sabile, Stende and Valdemārpils,

| — | in the novads of Ventspils, the pagasti of Ances, Tārgales, Popes and Puzes, |
| --- | --- |

—

in the novads of Ventspils, the pagasti of Ances, Tārgales, Popes and Puzes,

| — | the novads of Ādažu, |
| --- | --- |

—

the novads of Ādažu,

| — | the novads of Aglonas, |
| --- | --- |

—

the novads of Aglonas,

| — | the novads of Aizkraukles, |
| --- | --- |

—

the novads of Aizkraukles,

| — | the novads of Aknīstes, |
| --- | --- |

—

the novads of Aknīstes,

| — | the novads of Alojas, |
| --- | --- |

—

the novads of Alojas,

| — | the novads of Alūksnes, |
| --- | --- |

—

the novads of Alūksnes,

| — | the novads of Amatas, |
| --- | --- |

—

the novads of Amatas,

| — | the novads of Babītes, |
| --- | --- |

—

the novads of Babītes,

| — | the novads of Baldones, |
| --- | --- |

—

the novads of Baldones,

| — | the novads of Baltinavas, |
| --- | --- |

—

the novads of Baltinavas,

| — | the novads of Beverīnas, |
| --- | --- |

—

the novads of Beverīnas,

| — | the novads of Burtnieku, |
| --- | --- |

—

the novads of Burtnieku,

| — | the novads of Carnikavas, |
| --- | --- |

—

the novads of Carnikavas,

| — | the novads of Cēsu, |
| --- | --- |

—

the novads of Cēsu,

| — | the novads of Cesvaines, |
| --- | --- |

—

the novads of Cesvaines,

| — | the novads of Ciblas, |
| --- | --- |

—

the novads of Ciblas,

| — | the novads of Dagdas, |
| --- | --- |

—

the novads of Dagdas,

| — | the novads of Dundagas, |
| --- | --- |

—

the novads of Dundagas,

| — | the novads of Engures, |
| --- | --- |

—

the novads of Engures,

| — | the novads of Ērgļu, |
| --- | --- |

—

the novads of Ērgļu,

| — | the novads of Iecavas, |
| --- | --- |

—

the novads of Iecavas,

| — | the novads of Ilūkstes, |
| --- | --- |

—

the novads of Ilūkstes,

| — | the novads of Jaunjelgavas, |
| --- | --- |

—

the novads of Jaunjelgavas,

| — | the novads of Jaunpils, |
| --- | --- |

—

the novads of Jaunpils,

| — | the novads of Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

the novads of Jēkabpils,

| — | the novads of Kārsavas, |
| --- | --- |

—

the novads of Kārsavas,

| — | the novads of Ķeguma, |
| --- | --- |

—

the novads of Ķeguma,

| — | the novads of Ķekavas, |
| --- | --- |

—

the novads of Ķekavas,

| — | the novads of Kocēnu, |
| --- | --- |

—

the novads of Kocēnu,

| — | the novads of Kokneses, |
| --- | --- |

—

the novads of Kokneses,

| — | the novads of Krāslavas, |
| --- | --- |

—

the novads of Krāslavas,

| — | the novads of Krustpils, |
| --- | --- |

—

the novads of Krustpils,

| — | the novads of Lielvārdes, |
| --- | --- |

—

the novads of Lielvārdes,

| — | the novads of Līgatnes, |
| --- | --- |

—

the novads of Līgatnes,

| — | the novads of Līvānu, |
| --- | --- |

—

the novads of Līvānu,

| — | the novads of Lubānas, |
| --- | --- |

—

the novads of Lubānas,

| — | the novads of Ludzas, |
| --- | --- |

—

the novads of Ludzas,

| — | the novads of Madonas, |
| --- | --- |

—

the novads of Madonas,

| — | the novads of Mālpils, |
| --- | --- |

—

the novads of Mālpils,

| — | the novads of Mārupes, |
| --- | --- |

—

the novads of Mārupes,

| — | the novads of Mazsalacas, |
| --- | --- |

—

the novads of Mazsalacas,

| — | the novads of Mērsraga, |
| --- | --- |

—

the novads of Mērsraga,

| — | the novads of Naukšēnu, |
| --- | --- |

—

the novads of Naukšēnu,

| — | the novads of Neretas, |
| --- | --- |

—

the novads of Neretas,

| — | the novads of Ogres, |
| --- | --- |

—

the novads of Ogres,

| — | the novads of Olaines, |
| --- | --- |

—

the novads of Olaines,

| — | the novads of Ozolnieki, |
| --- | --- |

—

the novads of Ozolnieki,

| — | the novads of Pārgaujas, |
| --- | --- |

—

the novads of Pārgaujas,

| — | the novads of Pļaviņu, |
| --- | --- |

—

the novads of Pļaviņu,

| — | the novads of Priekuļu, |
| --- | --- |

—

the novads of Priekuļu,

| — | the novads of Rēzeknes, |
| --- | --- |

—

the novads of Rēzeknes,

| — | the novads of Rojas, |
| --- | --- |

—

the novads of Rojas,

| — | the novads of Rūjienas, |
| --- | --- |

—

the novads of Rūjienas,

| — | the novads of Salacgrīvas, |
| --- | --- |

—

the novads of Salacgrīvas,

| — | the novads of Salas, |
| --- | --- |

—

the novads of Salas,

| — | the novads of Saulkrastu, |
| --- | --- |

—

the novads of Saulkrastu,

| — | the novads of Skrīveru, |
| --- | --- |

—

the novads of Skrīveru,

| — | the novads of Strenču, |
| --- | --- |

—

the novads of Strenču,

| — | the novads of Tukuma, |
| --- | --- |

—

the novads of Tukuma,

| — | the novads of Valkas, |
| --- | --- |

—

the novads of Valkas,

| — | the novads of Varakļānu, |
| --- | --- |

—

the novads of Varakļānu,

| — | the novads of Vecpiebalgas, |
| --- | --- |

—

the novads of Vecpiebalgas,

| — | the novads of Vecumnieku, |
| --- | --- |

—

the novads of Vecumnieku,

| — | the novads of Viesītes, |
| --- | --- |

—

the novads of Viesītes,

| — | the novads of Viļakas, |
| --- | --- |

—

the novads of Viļakas,

| — | the novads of Viļānu, |
| --- | --- |

—

the novads of Viļānu,

| — | the novads of Zilupes, |
| --- | --- |

—

the novads of Zilupes,

| — | the part of the novads of Garkalnes located to the North – West of road A2,the part of the novads of Ropažu located to the East of road P10, |
| --- | --- |

—

the part of the novads of Garkalnes located to the North – West of road A2,the part of the novads of Ropažu located to the East of road P10,

| — | the republikas pilsēta of Daugavpils, |
| --- | --- |

—

the republikas pilsēta of Daugavpils,

| — | the republikas pilsēta of Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

the republikas pilsēta of Jēkabpils,

| — | the republikas pilsēta of Jūrmala, |
| --- | --- |

—

the republikas pilsēta of Jūrmala,

| — | the republikas pilsēta of Rēzekne, |
| --- | --- |

—

the republikas pilsēta of Rēzekne,

| — | the republikas pilsēta of Valmiera. |
| --- | --- |

—

the republikas pilsēta of Valmiera.

3.   Litva

Naslednja območja v Litvi:

| — | in the rajono savivaldybė of Alytus the seniūnijos of Pivašiūnų, Punios, Daugų, Alovės, Nemunaičio, Raitininkų, Miroslavo, Krokialaukio, Simno, Alytaus, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Alytus the seniūnijos of Pivašiūnų, Punios, Daugų, Alovės, Nemunaičio, Raitininkų, Miroslavo, Krokialaukio, Simno, Alytaus,

| — | in the rajono savivaldybė of Anykščiai, the seniūnijos of Kavarsko, Kurklių and the part of Anykščių, located south west to the road No.121 and No. 119, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Anykščiai, the seniūnijos of Kavarsko, Kurklių and the part of Anykščių, located south west to the road No.121 and No. 119,

| — | in the rajono savivaldybė of Biržai the seniūnijos of Biržų miesto, Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės and Parovėjos, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Biržai the seniūnijos of Biržų miesto, Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės and Parovėjos,

| — | in the rajono savivaldybė of Jonava, the seniūnijos of Šilų, Bukonių and, in the Žeimių seniūnija, the villages of Biliuškiai, Drobiškiai, Normainiai II, Normainėliai, Juškonys, Pauliukai, Mitėniškiai, Zofijauka, Naujokai, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Jonava, the seniūnijos of Šilų, Bukonių and, in the Žeimių seniūnija, the villages of Biliuškiai, Drobiškiai, Normainiai II, Normainėliai, Juškonys, Pauliukai, Mitėniškiai, Zofijauka, Naujokai,

| — | in the rajono savivaldybė of Kaunas, the seniūnijos of Akademijos, Alšėnų, Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos, Garliavos apylinkių, Kačerginės, Kulautuvos, Linksmakalnio, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos, Vilkijos apylinkių and Zapyškio, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Kaunas, the seniūnijos of Akademijos, Alšėnų, Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos, Garliavos apylinkių, Kačerginės, Kulautuvos, Linksmakalnio, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos, Vilkijos apylinkių and Zapyškio,

| — | in the rajono savivaldybė of Kėdainiai, the seniūnijos of Josvainių and Pernaravos, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Kėdainiai, the seniūnijos of Josvainių and Pernaravos,

| — | in the rajono savivaldybė of Kupiškis, the seniūnijos of Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus and Šimonių, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Kupiškis, the seniūnijos of Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus and Šimonių,

| — | in the rajono savivaldybė of Panevėžys the seniūnijos of Naujamiesčio, Paįstrio, Panevėžio, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio and the part of Krekenavos seniūnija located to the east of the river Nevėžis, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Panevėžys the seniūnijos of Naujamiesčio, Paįstrio, Panevėžio, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio and the part of Krekenavos seniūnija located to the east of the river Nevėžis,

| — | in the rajono savivaldybė of Prienai the seniūnijos of Veiverių, Šilavoto, Naujosios Ūtos, Balbieriškio, Ašmintos, Išlaužo, Pakuonių, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Prienai the seniūnijos of Veiverių, Šilavoto, Naujosios Ūtos, Balbieriškio, Ašmintos, Išlaužo, Pakuonių,

| — | in the rajono savivaldybė of Šalčininkai, the seniūnijos of Jašiūnų, Turgelių, Akmenynės, Šalčininkų, Gerviškių, Butrimonių, Eišiškių, Poškonių, Dieveniškių, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Šalčininkai, the seniūnijos of Jašiūnų, Turgelių, Akmenynės, Šalčininkų, Gerviškių, Butrimonių, Eišiškių, Poškonių, Dieveniškių,

| — | in the rajono savivaldybė of Utena the seniūnijos of Sudeikių, Utenos, Utenos miesto, Kuktiškių, Daugailių, Tauragnų, Saldutiškio, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Utena the seniūnijos of Sudeikių, Utenos, Utenos miesto, Kuktiškių, Daugailių, Tauragnų, Saldutiškio,

| — | in the rajono savivaldybė of Varėna, the seniūnijos of Kaniavos, Marcinkonių, Merkinės, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Varėna, the seniūnijos of Kaniavos, Marcinkonių, Merkinės,

| — | in the rajono savivaldybė of Vilnius the parts of the seniūnija of Sudervė and Dūkštai located to the North-East from the road No. 171, the seniūnijos of Maišiagala, Zujūnų, Avižienių, Riešės, Paberžės, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Sužionių, Buivydžių, Bezdonių, Lavoriškių, Mickūnų, Šatrininkų, Kalvelių, Nemėžių, Rudaminos, Rūkainių, Medininkų, Marijampolio, Pagirių and Juodšilių, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Vilnius the parts of the seniūnija of Sudervė and Dūkštai located to the North-East from the road No. 171, the seniūnijos of Maišiagala, Zujūnų, Avižienių, Riešės, Paberžės, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Sužionių, Buivydžių, Bezdonių, Lavoriškių, Mickūnų, Šatrininkų, Kalvelių, Nemėžių, Rudaminos, Rūkainių, Medininkų, Marijampolio, Pagirių and Juodšilių,

| — | the miesto savivaldybė of Alytus, |
| --- | --- |

—

the miesto savivaldybė of Alytus,

| — | the miesto savivaldybė of Kaunas, |
| --- | --- |

—

the miesto savivaldybė of Kaunas,

| — | the miesto savivaldybė of Panevėžys, |
| --- | --- |

—

the miesto savivaldybė of Panevėžys,

| — | the miesto savivaldybė of Prienai, |
| --- | --- |

—

the miesto savivaldybė of Prienai,

| — | the miesto savivaldybė of Vilnius, |
| --- | --- |

—

the miesto savivaldybė of Vilnius,

| — | the rajono savivaldybė of Ignalina, |
| --- | --- |

—

the rajono savivaldybė of Ignalina,

| — | the rajono savivaldybė of Lazdijai, |
| --- | --- |

—

the rajono savivaldybė of Lazdijai,

| — | the rajono savivaldybė of Molėtai, |
| --- | --- |

—

the rajono savivaldybė of Molėtai,

| — | the rajono savivaldybė of Rokiškis, |
| --- | --- |

—

the rajono savivaldybė of Rokiškis,

| — | the rajono savivaldybė of Širvintos, |
| --- | --- |

—

the rajono savivaldybė of Širvintos,

| — | the rajono savivaldybė of Švenčionys, |
| --- | --- |

—

the rajono savivaldybė of Švenčionys,

| — | the rajono savivaldybė of Ukmergė, |
| --- | --- |

—

the rajono savivaldybė of Ukmergė,

| — | the rajono savivaldybė of Zarasai, |
| --- | --- |

—

the rajono savivaldybė of Zarasai,

| — | the savivaldybė of Birštonas, |
| --- | --- |

—

the savivaldybė of Birštonas,

| — | the savivaldybė of Druskininkai, |
| --- | --- |

—

the savivaldybė of Druskininkai,

| — | the savivaldybė of Visaginas. |
| --- | --- |

—

the savivaldybė of Visaginas.

4.   Poljska

Naslednja območja na Poljskem:

| In the województwo podlaskie:





  the gmina of Dubicze Cerkiewne, the parts of the gminy of Kleszczele and Czeremcha located to the East of road number 66, in the powiat hajnowski, |
| --- |

In the województwo podlaskie:

the gmina of Dubicze Cerkiewne, the parts of the gminy of Kleszczele and Czeremcha located to the East of road number 66, in the powiat hajnowski,

| the gmina of Rutki in the powiat zambrowski, |
| --- |

the gmina of Rutki in the powiat zambrowski,

| the gmina Kobylin-Borzymy in the powiat wysokomazowiecki, |
| --- |

the gmina Kobylin-Borzymy in the powiat wysokomazowiecki,

| the gminy of Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady and Choroszcz in the powiat białostocki, |
| --- |

the gminy of Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady and Choroszcz in the powiat białostocki,

| the part of the gmina of Bielsk Podlaski located to the East of the line created by road number 19 (going northwards from the city of Bielsk Podlaski) and prolonged by the eastern border of the city of Bielsk Podlaski and road number 66 (going southwards from the city of Bielsk Podlaski), the part of the gmina of Orla located to the East of road number 66, in the powiat bielski, |
| --- |

the part of the gmina of Bielsk Podlaski located to the East of the line created by road number 19 (going northwards from the city of Bielsk Podlaski) and prolonged by the eastern border of the city of Bielsk Podlaski and road number 66 (going southwards from the city of Bielsk Podlaski), the part of the gmina of Orla located to the East of road number 66, in the powiat bielski,

| the powiat sokólski. |
| --- |

the powiat sokólski.

| In the województwo lubelskie:





  the gminy of Piszczac and Kodeń in the powiat bialski. |
| --- |

In the województwo lubelskie:

the gminy of Piszczac and Kodeń in the powiat bialski.

DEL III

1.   Estonija

Naslednja območja v Estoniji:

| — | the maakond of Jõgevamaa, |
| --- | --- |

—

the maakond of Jõgevamaa,

| — | the maakond of Järvamaa, |
| --- | --- |

—

the maakond of Järvamaa,

| — | the part of the vald of Kuusalu located to the South of road 1 (E20), |
| --- | --- |

—

the part of the vald of Kuusalu located to the South of road 1 (E20),

| — | the part of the vald of Tamsalu located to the South-West of the Tallinn-Tartu railway, |
| --- | --- |

—

the part of the vald of Tamsalu located to the South-West of the Tallinn-Tartu railway,

| — | the vald of Aegviidu, |
| --- | --- |

—

the vald of Aegviidu,

| — | the vald of Anija, |
| --- | --- |

—

the vald of Anija,

| — | the vald of Kadrina, |
| --- | --- |

—

the vald of Kadrina,

| — | the vald of Kolga-Jaani, |
| --- | --- |

—

the vald of Kolga-Jaani,

| — | the vald of Kõo, |
| --- | --- |

—

the vald of Kõo,

| — | the vald of Laeva, |
| --- | --- |

—

the vald of Laeva,

| — | the vald of Laimjala, |
| --- | --- |

—

the vald of Laimjala,

| — | the vald of Pihtla, |
| --- | --- |

—

the vald of Pihtla,

| — | the vald of Rakke, |
| --- | --- |

—

the vald of Rakke,

| — | the vald of Tapa, |
| --- | --- |

—

the vald of Tapa,

| — | the vald of Väike-Maarja, |
| --- | --- |

—

the vald of Väike-Maarja,

| — | the vald of Valjala. |
| --- | --- |

—

the vald of Valjala.

2.   Latvija

Naslednja območja v Latviji:

| — | in the novads of Apes, the pagasts of Virešu, |
| --- | --- |

—

in the novads of Apes, the pagasts of Virešu,

| — | in the novads of Balvu, the pagasti of Kubuļu, Balvu and the pilsēta of Balvi, |
| --- | --- |

—

in the novads of Balvu, the pagasti of Kubuļu, Balvu and the pilsēta of Balvi,

| — | in the novads of Daugavpils the pagasti of Nīcgales, Kalupes, Dubnas and Višķu, |
| --- | --- |

—

in the novads of Daugavpils the pagasti of Nīcgales, Kalupes, Dubnas and Višķu,

| — | in the novads of Gulbenes, the pagasti of Beļavas, Galgauskas, Jaungulbenes, Daukstu, Stradu, Litenes, Stāmerienas, Tirzas, Druvienas, Rankas, Lizuma and Lejasciema and the pilsēta of Gulbene, |
| --- | --- |

—

in the novads of Gulbenes, the pagasti of Beļavas, Galgauskas, Jaungulbenes, Daukstu, Stradu, Litenes, Stāmerienas, Tirzas, Druvienas, Rankas, Lizuma and Lejasciema and the pilsēta of Gulbene,

| — | in the novads of Ikšķiles, the part of the pagasts of Tīnūžu located to the North – West of road P10,in the novads of Krimuldas the part of pagasts of Krimuldas located to the South-West of roads V89 and V81 and the part of pagasts of Lēdurgas located to the South-West of roads V81 and V128, |
| --- | --- |

—

in the novads of Ikšķiles, the part of the pagasts of Tīnūžu located to the North – West of road P10,in the novads of Krimuldas the part of pagasts of Krimuldas located to the South-West of roads V89 and V81 and the part of pagasts of Lēdurgas located to the South-West of roads V81 and V128,

| — | in the novads of Limbažu the pagasts of Vidrižu, |
| --- | --- |

—

in the novads of Limbažu the pagasts of Vidrižu,

| — | in the novads of Preiļu the pagasti of Preiļu, Aizkalnes and Pelēču, the pilsēta of Preiļi, |
| --- | --- |

—

in the novads of Preiļu the pagasti of Preiļu, Aizkalnes and Pelēču, the pilsēta of Preiļi,

| — | in the novads of Raunas, the pagasts of Drustu, |
| --- | --- |

—

in the novads of Raunas, the pagasts of Drustu,

| — | in the novads of Riebiņu the pagasti of Riebiņu and Rušonas, |
| --- | --- |

—

in the novads of Riebiņu the pagasti of Riebiņu and Rušonas,

| — | in the novads of Rugāju the pagasts of Rugāju, |
| --- | --- |

—

in the novads of Rugāju the pagasts of Rugāju,

| — | in the novads of Siguldas the pagasts of Siguldas and the part of pagasts of Allažu located to the North of road P3 and the pilsēta of Sigulda, |
| --- | --- |

—

in the novads of Siguldas the pagasts of Siguldas and the part of pagasts of Allažu located to the North of road P3 and the pilsēta of Sigulda,

| — | in the novads of Smiltenes, the pagasti of Launkalnes, Variņu and Palsmanes, |
| --- | --- |

—

in the novads of Smiltenes, the pagasti of Launkalnes, Variņu and Palsmanes,

| — | the novads of Inčukalna, |
| --- | --- |

—

the novads of Inčukalna,

| — | the novads of Jaunpiebalgas, |
| --- | --- |

—

the novads of Jaunpiebalgas,

| — | the novads of Salaspils,the novads of Sējas, |
| --- | --- |

—

the novads of Salaspils,the novads of Sējas,

| — | the novads of Vārkavas, |
| --- | --- |

—

the novads of Vārkavas,

| — | the part of the novads of Garkalnes located to the South – East of road A2,the part of the novads of Ropažu located to the West of road P10, the part of the novads of Stopiņu located to the East of roads V36, P4 and P5, streets Acones, Dauguļupes and river Dauguļupīte. |
| --- | --- |

—

the part of the novads of Garkalnes located to the South – East of road A2,the part of the novads of Ropažu located to the West of road P10, the part of the novads of Stopiņu located to the East of roads V36, P4 and P5, streets Acones, Dauguļupes and river Dauguļupīte.

3.   Litva

Naslednja območja v Litvi:

| — | in the rajono savivaldybė of Anykščiai, the seniūnijos of Debeikių, Skiemonių, Viešintų, Andrioniškio, Svėdasų, Troškūnų, Traupio and the part of the seniūnija of Anykščių located north east to the road No. 121 and No. 119, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Anykščiai, the seniūnijos of Debeikių, Skiemonių, Viešintų, Andrioniškio, Svėdasų, Troškūnų, Traupio and the part of the seniūnija of Anykščių located north east to the road No. 121 and No. 119,

| — | in the rajono savivaldybė of Alytus, the seniūnija of Butrimonių, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Alytus, the seniūnija of Butrimonių,

| — | in the rajono savivaldybė of Biržai, the seniūnijos of Vabalninko, Papilio and Širvenos, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Biržai, the seniūnijos of Vabalninko, Papilio and Širvenos,

| — | in the rajono savivaldybė of Jonava the seniūnijos of Upninkų, Ruklos, Dumsių, Užusalių, Kulvos and, in the seniūnija of Žeimiai, the villages Akliai, Akmeniai, Barsukinė, Blauzdžiai, Gireliai, Jagėlava, Juljanava, Kuigaliai, Liepkalniai, Martyniškiai, Milašiškiai, Mimaliai, Naujasodis, Normainiai I, Paduobiai, Palankesiai, Pamelnytėlė, Pėdžiai, Skrynės, Svalkeniai, Terespolis, Varpėnai, Žeimių gst., Žieveliškiai and Žeimių miestelis, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Jonava the seniūnijos of Upninkų, Ruklos, Dumsių, Užusalių, Kulvos and, in the seniūnija of Žeimiai, the villages Akliai, Akmeniai, Barsukinė, Blauzdžiai, Gireliai, Jagėlava, Juljanava, Kuigaliai, Liepkalniai, Martyniškiai, Milašiškiai, Mimaliai, Naujasodis, Normainiai I, Paduobiai, Palankesiai, Pamelnytėlė, Pėdžiai, Skrynės, Svalkeniai, Terespolis, Varpėnai, Žeimių gst., Žieveliškiai and Žeimių miestelis,

| — | the rajono savivaldybė of Kaišiadorys, |
| --- | --- |

—

the rajono savivaldybė of Kaišiadorys,

| — | in the rajono savivaldybė of Kaunas, the seniūnijos of Vandžiogalos, Lapių, Karmėlavos and Neveronių, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Kaunas, the seniūnijos of Vandžiogalos, Lapių, Karmėlavos and Neveronių,

| — | in the rajono savivaldybė of Kėdainiai, the seniūnija of Pelėdnagių, Krakių, Dotnuvos, Gudžiūnų, Surviliškio, Vilainių, Truskavos, Šėtos, Kėdainių miesto, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Kėdainiai, the seniūnija of Pelėdnagių, Krakių, Dotnuvos, Gudžiūnų, Surviliškio, Vilainių, Truskavos, Šėtos, Kėdainių miesto,

| — | in the rajono savivaldybė of Kupiškis, the seniūnijos of Alizavos and Kupiškio, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Kupiškis, the seniūnijos of Alizavos and Kupiškio,

| — | in the rajono savivaldybė of Pasvalys, the seniūnijos of Daujėnų and Krinčino, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Pasvalys, the seniūnijos of Daujėnų and Krinčino,

| — | in the rajono savivaldybė of Prienai, the seniūnijos of Jiezno and Stakliškių, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Prienai, the seniūnijos of Jiezno and Stakliškių,

| — | in the rajono savivaldybė of Panevėžys, the seniūnijos of Miežiškių,Raguvos and Karsakiškio, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Panevėžys, the seniūnijos of Miežiškių,Raguvos and Karsakiškio,

| — | in the rajono savivaldybė of Šalčininkai, the seniūnijos of Baltosios Vokės, Pabarės, Dainavos and Kalesninkų, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Šalčininkai, the seniūnijos of Baltosios Vokės, Pabarės, Dainavos and Kalesninkų,

| — | in the rajono savivaldybė of Varėna, the seniūnijos of Valkininkų, Jakėnų, Matuizų, Varėnos and Vydenių, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Varėna, the seniūnijos of Valkininkų, Jakėnų, Matuizų, Varėnos and Vydenių,

| — | in the rajono savivaldybė of Vilnius the parts of the seniūnija of Sudervė and Dūkštai located to the South-West from the road No. 171, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Vilnius the parts of the seniūnija of Sudervė and Dūkštai located to the South-West from the road No. 171,

| — | in the rajono savivaldybė of Utena, the seniūnijos of Užpalių, Vyžuonų and Leliūnų, |
| --- | --- |

—

in the rajono savivaldybė of Utena, the seniūnijos of Užpalių, Vyžuonų and Leliūnų,

| — | the savivaldybė of Elektrėnai, |
| --- | --- |

—

the savivaldybė of Elektrėnai,

| — | the miesto savivaldybė of Jonava, |
| --- | --- |

—

the miesto savivaldybė of Jonava,

| — | the miesto savivaldybė of Kaišiadorys, |
| --- | --- |

—

the miesto savivaldybė of Kaišiadorys,

| — | the rajono savivaldybė of Trakai. |
| --- | --- |

—

the rajono savivaldybė of Trakai.

4.   Poljska

Naslednja območja na Poljskem:

| In the województwo podlaskie:





  the powiat grajewski, |
| --- |

In the województwo podlaskie:

the powiat grajewski,

| the powiat moniecki, |
| --- |

the powiat moniecki,

| the gminy of Czyże, Białowieża, Hajnówka with the city of Hajnówka, Narew, Narewka and the parts of the gminy of Czeremcha and Kleszczele located to the West of road number 66 in the powiat hajnowski, |
| --- |

the gminy of Czyże, Białowieża, Hajnówka with the city of Hajnówka, Narew, Narewka and the parts of the gminy of Czeremcha and Kleszczele located to the West of road number 66 in the powiat hajnowski,

| the gminy of Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze with the city of Siemiatycze in the powiat siemiatycki. |
| --- |

the gminy of Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze with the city of Siemiatycze in the powiat siemiatycki.

| In the województwo mazowieckie:





  the gminy of Sarnaki, Stara Kornica and Huszlew in powiat łosicki. |
| --- |

In the województwo mazowieckie:

the gminy of Sarnaki, Stara Kornica and Huszlew in powiat łosicki.

| In the województwo lubelskie:





  the gminy of Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie and Terespol with the city of Terespol in the powiat bialski, |
| --- |

In the województwo lubelskie:

the gminy of Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie and Terespol with the city of Terespol in the powiat bialski,

| the powiat M. Biała Podlaska. |
| --- |

the powiat M. Biała Podlaska.

DEL IV

Italija

Naslednja območja v Italiji:

| — | all areas of Sardinia.“ |
| --- | --- |

—

all areas of Sardinia.“

---