# Eiropas Savienības L 19/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 19 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 27. janvāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 19

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 27. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/89 (2015. gada 18. novembris), ar ko attiecībā uz Savienības kopīgu interešu projektu sarakstu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 347/2013 | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/90 (2016. gada 26. janvāris), ar kuru pēc daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 102/2012, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu tērauda trošu un tauvu importam, kura izcelsme cita starpā ir Ukrainā | 22 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/91 (2016. gada 26. janvāris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2368/2002 par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanu starptautiskajā tirdzniecībā ar neapstrādātiem dimantiem | 28 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/92 (2016. gada 26. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 31 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/89 (2015. gada 18. novembris), ar ko attiecībā uz Savienības kopīgu interešu projektu sarakstu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 347/2013

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/90 (2016. gada 26. janvāris), ar kuru pēc daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 102/2012, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu tērauda trošu un tauvu importam, kura izcelsme cita starpā ir Ukrainā

22

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/91 (2016. gada 26. janvāris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2368/2002 par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanu starptautiskajā tirdzniecībā ar neapstrādātiem dimantiem

28

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/92 (2016. gada 26. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

31

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 27.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 19/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 19/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2016/89

(2015. gada 18. novembris),

ar ko attiecībā uz Savienības kopīgu interešu projektu sarakstu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 347/2013

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. aprīļa Regulu (ES) Nr. 347/2013, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009 (1), un jo īpaši tās 3. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 347/2013 ir izveidota sistēma, kā apzināt, plānot un īstenot kopīgu interešu projektus (KIP), kas vajadzīgi, lai īstenotu deviņus stratēģiskos energoinfrastruktūras prioritāros ģeogrāfiskos koridorus, kas apzināti elektroenerģijas, gāzes un naftas jomā, un trīs Savienības mēroga energoinfrastruktūras prioritārās jomas, kas ir viedie tīkli, elektromaģistrāles un oglekļa dioksīda transportēšanas tīkli. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 347/2013 ir izveidota sistēma, kā apzināt, plānot un īstenot kopīgu interešu projektus (KIP), kas vajadzīgi, lai īstenotu deviņus stratēģiskos energoinfrastruktūras prioritāros ģeogrāfiskos koridorus, kas apzināti elektroenerģijas, gāzes un naftas jomā, un trīs Savienības mēroga energoinfrastruktūras prioritārās jomas, kas ir viedie tīkli, elektromaģistrāles un oglekļa dioksīda transportēšanas tīkli.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 347/2013 3. panta 4. punktu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai izveidotu Savienības KIP sarakstu (“Savienības saraksts”). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 347/2013 3. panta 4. punktu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai izveidotu Savienības KIP sarakstu (“Savienības saraksts”).

| (3) | Projektus, kurus ierosināts iekļaut Savienības sarakstā, ir izvērtējušas reģionālās grupas, un tie atbilst Regulas (ES) Nr. 347/2013 4. pantā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(3)

Projektus, kurus ierosināts iekļaut Savienības sarakstā, ir izvērtējušas reģionālās grupas, un tie atbilst Regulas (ES) Nr. 347/2013 4. pantā noteiktajiem kritērijiem.

| (4) | Reģionālās grupas tehniskā līmeņa sanāksmēs ir apstiprinājušas reģionālo KIP sarakstu projektus. No Energoregulatoru sadarbības aģentūras (ACER) 2015. gada 30. oktobrī saņēmušas pozitīvus atzinumus, kuros atzīts, ka novērtēšanas kritēriju piemērošana un izmaksu/ieguvumu analīze visos reģionos bijusi konsekventa, reģionālo grupu lēmējstruktūras 2015. gada 3. novembrī pieņēma reģionālos sarakstus. Atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 347/2013 3. panta 3. punkta a) apakšpunktam pirms reģionālo sarakstu pieņemšanas visus projektu priekšlikumus apstiprināja tās dalībvalstis, kuru teritorijas šie projekti skar. |
| --- | --- |

(4)

Reģionālās grupas tehniskā līmeņa sanāksmēs ir apstiprinājušas reģionālo KIP sarakstu projektus. No Energoregulatoru sadarbības aģentūras (ACER) 2015. gada 30. oktobrī saņēmušas pozitīvus atzinumus, kuros atzīts, ka novērtēšanas kritēriju piemērošana un izmaksu/ieguvumu analīze visos reģionos bijusi konsekventa, reģionālo grupu lēmējstruktūras 2015. gada 3. novembrī pieņēma reģionālos sarakstus. Atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 347/2013 3. panta 3. punkta a) apakšpunktam pirms reģionālo sarakstu pieņemšanas visus projektu priekšlikumus apstiprināja tās dalībvalstis, kuru teritorijas šie projekti skar.

| (5) | Projekti, kuri bija izvirzīti iekļaušanai Savienības sarakstā, tika apspriesti ar organizācijām, kas pārstāv attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp enerģijas ražotājus, sadales sistēmu operatorus un piegādātājus, un patērētāju un vides aizsardzības organizācijām. |
| --- | --- |

(5)

Projekti, kuri bija izvirzīti iekļaušanai Savienības sarakstā, tika apspriesti ar organizācijām, kas pārstāv attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp enerģijas ražotājus, sadales sistēmu operatorus un piegādātājus, un patērētāju un vides aizsardzības organizācijām.

| (6) | Sarakstā KIP vajadzētu sakārtot pēc stratēģiskajām Eiropas energoinfrastruktūras prioritātēm Regulas (ES) Nr. 347/2013 I pielikumā noteiktajā secībā. Projektus Savienības sarakstā nevajadzētu nekādā veidā prioritizēt. |
| --- | --- |

(6)

Sarakstā KIP vajadzētu sakārtot pēc stratēģiskajām Eiropas energoinfrastruktūras prioritātēm Regulas (ES) Nr. 347/2013 I pielikumā noteiktajā secībā. Projektus Savienības sarakstā nevajadzētu nekādā veidā prioritizēt.

| (7) | Sarakstā KIP būtu jānorāda vai nu kā atsevišķs KIP, vai kā vairāku KIP kopas daļa. Tomēr daži KIP būtu jāsakopo, jo tie ir savstarpēji atkarīgi vai (potenciāli) konkurējoši. |
| --- | --- |

(7)

Sarakstā KIP būtu jānorāda vai nu kā atsevišķs KIP, vai kā vairāku KIP kopas daļa. Tomēr daži KIP būtu jāsakopo, jo tie ir savstarpēji atkarīgi vai (potenciāli) konkurējoši.

| (8) | Savienības sarakstā ir iekļauti projekti, kas atrodas dažādos izstrādes posmos, tostarp tādos posmos kā priekšanalīze, priekšizpēte, atļauju piešķiršana un būvniecība. Agrīnā izstrādes posmā esošajiem KIP var būt vajadzīgi pētījumi, lai pierādītu tehnisko un ekonomisko dzīvotspēju un atbilstību Savienības tiesību aktiem, tostarp vides tiesību aktiem. Šajā sakarā būtu pienācīgi jānoskaidro, jānovērtē un jānovērš vai jāmazina potenciālā negatīvā ietekme uz vidi. |
| --- | --- |

(8)

Savienības sarakstā ir iekļauti projekti, kas atrodas dažādos izstrādes posmos, tostarp tādos posmos kā priekšanalīze, priekšizpēte, atļauju piešķiršana un būvniecība. Agrīnā izstrādes posmā esošajiem KIP var būt vajadzīgi pētījumi, lai pierādītu tehnisko un ekonomisko dzīvotspēju un atbilstību Savienības tiesību aktiem, tostarp vides tiesību aktiem. Šajā sakarā būtu pienācīgi jānoskaidro, jānovērtē un jānovērš vai jāmazina potenciālā negatīvā ietekme uz vidi.

| (9) | Projektu iekļaušana Savienības sarakstā neskar attiecīgo vides ietekmējuma novērtējumu un atļauju piešķiršanas procedūru rezultātus. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 347/2013 5. panta 8. punktu projektus, kas neatbilst Savienības tiesību aktiem, no Savienības saraksta var svītrot. KIP īstenošana, tostarp to atbilstība attiecīgajiem tiesību aktiem, būtu jāuzrauga saskaņā ar minētās regulas 5. pantu. |
| --- | --- |

(9)

Projektu iekļaušana Savienības sarakstā neskar attiecīgo vides ietekmējuma novērtējumu un atļauju piešķiršanas procedūru rezultātus. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 347/2013 5. panta 8. punktu projektus, kas neatbilst Savienības tiesību aktiem, no Savienības saraksta var svītrot. KIP īstenošana, tostarp to atbilstība attiecīgajiem tiesību aktiem, būtu jāuzrauga saskaņā ar minētās regulas 5. pantu.

| (10) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 347/2013 3. panta 4. punkta otro daļu Savienības sarakstu izveido ik pēc diviem gadiem, tāpēc Savienības saraksts, kas izveidots ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1391/2013 (2), vairs nav derīgs un būtu jāaizstāj. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 347/2013 3. panta 4. punkta otro daļu Savienības sarakstu izveido ik pēc diviem gadiem, tāpēc Savienības saraksts, kas izveidots ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1391/2013 (2), vairs nav derīgs un būtu jāaizstāj.

| (11) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 347/2013 3. panta 4. punktu Savienības sarakstu pievieno minētajai regulai kā pielikumu. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 347/2013 3. panta 4. punktu Savienības sarakstu pievieno minētajai regulai kā pielikumu.

| (12) | Tādēļ Regula (ES) Nr. 347/2013 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ Regula (ES) Nr. 347/2013 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 347/2013 VII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 18. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 115, 25.4.2013., 39. lpp.

1

(2)  Komisijas 2013. gada 14. oktobra Deleģētā regula (ES) Nr. 1391/2013, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 347/2013, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes, attiecībā uz Savienības kopīgu interešu projektu sarakstu (OV L 349, 21.12.2013., 28. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 347/2013 VII pielikumu aizstāj ar šādu:

“VII PIELIKUMS

Savienības kopīgu interešu projektu saraksts (“Savienības saraksts”), kas minēts 3. panta 4. punktā

A.   SAVIENĪBAS SARAKSTA VEIDOŠANĀ PIEMĒROTIE PRINCIPI

1.   Kopīgu interešu projektu kopas

Daži KIP ir apvienoti kopās, jo tie ir savstarpēji atkarīgi, potenciāli konkurējoši vai konkurējoši. Ir šādi KIP kopu veidi:

| — | savstarpēji atkarīgu KIP kopu definē kā “kopu X, kurā ietilpst šādi KIP:”. Šāda kopa ir izveidota, lai apzinātu tos KIP, kas visi ir vajadzīgi tās pašas pārrobežu mēroga nepietiekamības atrisināšanai un kas nodrošina sinerģiju, ja tos īsteno kopā. Šajā gadījumā ir jāīsteno visi KIP, lai gūtu ES mēroga labumu, |
| --- | --- |

—

savstarpēji atkarīgu KIP kopu definē kā “kopu X, kurā ietilpst šādi KIP:”. Šāda kopa ir izveidota, lai apzinātu tos KIP, kas visi ir vajadzīgi tās pašas pārrobežu mēroga nepietiekamības atrisināšanai un kas nodrošina sinerģiju, ja tos īsteno kopā. Šajā gadījumā ir jāīsteno visi KIP, lai gūtu ES mēroga labumu,

| — | potenciāli konkurējošu KIP kopu definē kā “kopu X, kurā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP”. Šāda kopa atspoguļo, ka pastāv neskaidrība par pārrobežu nepietiekamības apmēru. Šajā gadījumā ne visi kopā iekļautie KIP ir obligāti jāīsteno. Tas, vai viens, vairāki vai visi KIP tiek īstenoti, tiek atstāts tirgus ziņā – ar nosacījumu, ka tiek veikta nepieciešamā plānošana un saņemtas atļaujas un regulatīvie apstiprinājumi. Vajadzības gadījumā KIP nepieciešamību atkārtoti novērtē nākamajā KIP apzināšanas kārtā, tostarp attiecībā uz to jaudas vajadzībām, un |
| --- | --- |

—

potenciāli konkurējošu KIP kopu definē kā “kopu X, kurā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP”. Šāda kopa atspoguļo, ka pastāv neskaidrība par pārrobežu nepietiekamības apmēru. Šajā gadījumā ne visi kopā iekļautie KIP ir obligāti jāīsteno. Tas, vai viens, vairāki vai visi KIP tiek īstenoti, tiek atstāts tirgus ziņā – ar nosacījumu, ka tiek veikta nepieciešamā plānošana un saņemtas atļaujas un regulatīvie apstiprinājumi. Vajadzības gadījumā KIP nepieciešamību atkārtoti novērtē nākamajā KIP apzināšanas kārtā, tostarp attiecībā uz to jaudas vajadzībām, un

| — | konkurējošu KIP kopu definē kā “kopu X, kurā ietilpst viens no šādiem KIP:”. Šādas kopas attiecas uz vienu un to pašu nepietiekamību. Tomēr skaidrība par nepietiekamības apmēru ir lielāka nekā potenciāli konkurējošu KIP gadījumā, tāpēc ir skaidrs, ka ir jāīsteno tikai viens no KIP. Tas, kurš KIP tiek īstenots, tiek atstāts tirgus ziņā – ar nosacījumu, ka tiek veikta nepieciešamā plānošana un saņemtas atļaujas un regulatīvie apstiprinājumi. Vajadzības gadījumā KIP nepieciešamību atkārtoti novērtē nākamajā KIP apzināšanas kārtā. |
| --- | --- |

—

konkurējošu KIP kopu definē kā “kopu X, kurā ietilpst viens no šādiem KIP:”. Šādas kopas attiecas uz vienu un to pašu nepietiekamību. Tomēr skaidrība par nepietiekamības apmēru ir lielāka nekā potenciāli konkurējošu KIP gadījumā, tāpēc ir skaidrs, ka ir jāīsteno tikai viens no KIP. Tas, kurš KIP tiek īstenots, tiek atstāts tirgus ziņā – ar nosacījumu, ka tiek veikta nepieciešamā plānošana un saņemtas atļaujas un regulatīvie apstiprinājumi. Vajadzības gadījumā KIP nepieciešamību atkārtoti novērtē nākamajā KIP apzināšanas kārtā.

Uz visiem KIP attiecas vienas un tās pašas tiesības un pienākumi, kas noteikti ar Regulu (ES) Nr. 347/2013.

2.   Apakšstacijas un kompresoru stacijas

Elektroenerģijas apakšstacijas un augstsprieguma līdzstrāvas savienotājstacijas un gāzes kompresoru stacijas tiek uzskatītas par KIP daļu, ja tās ģeogrāfiski atrodas uz pārvades līnijas. Apakšstacijas, augstsprieguma līdzstrāvas savienotājstacijas un kompresoru stacijas tiek uzskatītas par atsevišķu KIP un ir skaidri minētas Savienības sarakstā, ja to ģeogrāfiskā atrašanās vieta atšķiras no pārvades līniju vietas. Uz šiem objektiem attiecas tiesības un pienākumi, kas noteikti ar Regulu (ES) Nr. 347/2013.

3.   Definīcija “Par KIP vairs neuzskata”

Frāze “Par KIP vairs neuzskata” attiecas uz tiem projektiem Savienības sarakstā, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 1391/2013, kurus vairs neuzskata par KIP viena vai vairāku šādu iemeslu dēļ:

| — | saskaņā ar jauniem datiem projekts neatbilst atbilstīguma kritērijiem, |
| --- | --- |

—

saskaņā ar jauniem datiem projekts neatbilst atbilstīguma kritērijiem,

| — | virzītājs nav projektu atkārtoti iesniedzis šā Savienības saraksta atlases procesā, |
| --- | --- |

—

virzītājs nav projektu atkārtoti iesniedzis šā Savienības saraksta atlases procesā,

| — | tas jau ir laists vai drīzumā tiks laists ekspluatācijā un tādējādi negūtu labumu no Regulas (ES) Nr. 347/2013 noteikumiem vai |
| --- | --- |

—

tas jau ir laists vai drīzumā tiks laists ekspluatācijā un tādējādi negūtu labumu no Regulas (ES) Nr. 347/2013 noteikumiem vai

| — | atlases procesā tas ierindojās zemākā vietā nekā citi pretendējošie KIP. |
| --- | --- |

—

atlases procesā tas ierindojās zemākā vietā nekā citi pretendējošie KIP.

Šādi projekti nav KIP, taču pārredzamības un skaidrības labad tie ir uzskaitīti Savienības sarakstā, norādot to sākotnējos KIP numurus.

Var apsvērt šo projektu iekļaušanu nākamajā Savienības sarakstā, ja vairs nepastāvēs iemesli, kuru dēļ tie nav iekļauti pašreizējā Savienības sarakstā.

4.   Definīcija “KIP ar divkāršu apzīmējumu kā elektromaģistrāle”

“KIP ar divkāršu apzīmējumu kā elektromaģistrāle” ir KIP, kas pieder pie viena no prioritārajiem elektroenerģijas koridoriem un arī pie prioritārās tematiskās jomas “Elektromaģistrāles”.

B.   SAVIENĪBAS KOPĪGU INTEREŠU PROJEKTU SARAKSTS

1.   Prioritārais koridors “Jūras elektrotīkli ziemeļu jūrās” (“
  NSOG
  ”)

Pirmā starpsavienojuma būve starp Beļģiju un Apvienoto Karalisti

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 1.1. | Beļģijas un Apvienotās Karalistes kopa starp Zeebrugge un Canterbury [t. s. “NEMO” projekts], kurā ietilpst šādi KIP:






  1.1.1. | Starpsavienojums starp Zeebrugge (BE) un Richborough (UK) apkaimi |

Nr.

Definīcija

1.1.

Beļģijas un Apvienotās Karalistes kopa starp Zeebrugge un Canterbury [t. s. “NEMO” projekts], kurā ietilpst šādi KIP:

1.1.1.

Starpsavienojums starp Zeebrugge (BE) un Richborough (UK) apkaimi

| 1.1.2. | Iekšējā līnija starp Richborough apkaimi un Canterbury (UK) |
| --- | --- |

1.1.2.

Iekšējā līnija starp Richborough apkaimi un Canterbury (UK)

| 1.1.3. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

1.1.3.

Par KIP vairs neuzskata

1.2.

Par KIP vairs neuzskata

Pārvades jaudas palielināšana starp Dāniju, Vāciju un Nīderlandi

| 1.3. | Dānijas un Vācijas kopa starp Endrup un Brunsbüttel, kurā ietilpst šādi KIP:






  1.3.1. | Starpsavienojums starp Endrup (DK) un Niebüll (DE) |
| --- | --- | --- |

1.3.

Dānijas un Vācijas kopa starp Endrup un Brunsbüttel, kurā ietilpst šādi KIP:

1.3.1.

Starpsavienojums starp Endrup (DK) un Niebüll (DE)

| 1.3.2. | Iekšējā līnija starp Brunsbűttel un Niebűll (DE) |
| --- | --- |

1.3.2.

Iekšējā līnija starp Brunsbűttel un Niebűll (DE)

1.4.

Dānijas un Vācijas kopa starp Kassø un Dollern, kurā ietilpst šādi KIP:

| 1.4.1. | Starpsavienojums starp Kassø (DK) un Audorf (DE) |
| --- | --- |

1.4.1.

Starpsavienojums starp Kassø (DK) un Audorf (DE)

| 1.4.2. | Iekšējā līnija starp Audorf un Hamburg/Nord (DE) |
| --- | --- |

1.4.2.

Iekšējā līnija starp Audorf un Hamburg/Nord (DE)

| 1.4.3. | Iekšējā līnija starp Hamburg/Nord un Dollern (DE) |
| --- | --- |

1.4.3.

Iekšējā līnija starp Hamburg/Nord un Dollern (DE)

1.5.

Dānijas un Nīderlandes starpsavienojums starp Endrup (DK) un Eemshaven (NL) [t. s. “COBRAcable”]

Pārvades jaudas palielināšana starp Franciju, Īriju un Apvienoto Karalisti

| 1.6. | Francijas un Īrijas starpsavienojums starp La Martyre (FR) un Great Island vai Knockraha (IE) [t. s. “Ķeltu starpsavienojums”] |
| --- | --- |
| 1.7. | Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojumu kopa, kurā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:






  1.7.1. | Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Cotentin (FR) un Exeter (UK) apkaimi [t. s. “FAB projekts”] |

1.6.

Francijas un Īrijas starpsavienojums starp La Martyre (FR) un Great Island vai Knockraha (IE) [t. s. “Ķeltu starpsavienojums”]

1.7.

Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojumu kopa, kurā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:

1.7.1.

Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Cotentin (FR) un Exeter (UK) apkaimi [t. s. “FAB projekts”]

| 1.7.2. | Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Tourbe (FR) un Chilling (UK) [t. s. “FA2 projekts”] |
| --- | --- |

1.7.2.

Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Tourbe (FR) un Chilling (UK) [t. s. “FA2 projekts”]

| 1.7.3. | Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Coquelles (FR) un Folkestone (UK) [t. s. “ElecLink projekts”] |
| --- | --- |

1.7.3.

Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Coquelles (FR) un Folkestone (UK) [t. s. “ElecLink projekts”]

1.8.

Vācijas un Norvēģijas starpsavienojums starp Wilster (DE) un Tonstad (NO) [t. s. “NordLink projekts”]

1.9.

Kopa, kas savieno Īriju un Apvienoto Karalisti, kurā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:

| 1.9.1. | Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Wexford (IE) un Pembroke, Velsa (UK) [t. s. “Greenlink”] |
| --- | --- |

1.9.1.

Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Wexford (IE) un Pembroke, Velsa (UK) [t. s. “Greenlink”]

| 1.9.2. | Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Coolkeeragh–Coleraine mezgliem (IE) un Hunterston staciju, Islay, Argyll un Location C jūras vēja parkiem (UK) [t. s. “ISLES”] |
| --- | --- |

1.9.2.

Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Coolkeeragh–Coleraine mezgliem (IE) un Hunterston staciju, Islay, Argyll un Location C jūras vēja parkiem (UK) [t. s. “ISLES”]

| 1.9.3. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

1.9.3.

Par KIP vairs neuzskata

| 1.9.4. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

1.9.4.

Par KIP vairs neuzskata

| 1.9.5. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

1.9.5.

Par KIP vairs neuzskata

| 1.9.6. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

1.9.6.

Par KIP vairs neuzskata

1.10.

Norvēģijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums

1.11.

Par KIP vairs neuzskata

1.12.

Enerģijas akumulācija ar saspiestu gaisu Apvienotajā Karalistē – Larne

1.13.

Starpsavienojums starp Islandi un Apvienoto Karalisti [t. s. “Ice Link”]

1.14.

Starpsavienojums starp Revsing (DK) un Bicker Fen (UK) [t. s. “Viking Link”]

2.   Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu elektrotīklu starpsavienojumi Rietumeiropā” (“
  NSI West Electricity
  ”)

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 2.1. | Austrijas iekšējā līnija starp Westtirol un Zell–Ziller (AT), lai palielinātu jaudu uz Austrijas/Vācijas robežas |

Nr.

Definīcija

2.1.

Austrijas iekšējā līnija starp Westtirol un Zell–Ziller (AT), lai palielinātu jaudu uz Austrijas/Vācijas robežas

Pārvades jaudas palielināšana starp Beļģiju un Vāciju – pirmā starpsavienojuma būve starp abām valstīm

| 2.2. | Beļģijas un Vācijas kopa starp Lixhe un Oberzier [t. s. “ALEGrO projekts”], kurā ietilpst šādi KIP:






  2.2.1. | Starpsavienojums starp Lixhe (BE) un Oberzier (DE) |
| --- | --- | --- |

2.2.

Beļģijas un Vācijas kopa starp Lixhe un Oberzier [t. s. “ALEGrO projekts”], kurā ietilpst šādi KIP:

2.2.1.

Starpsavienojums starp Lixhe (BE) un Oberzier (DE)

| 2.2.2. | Iekšējā līnija starp Lixhe un Herderen (BE) |
| --- | --- |

2.2.2.

Iekšējā līnija starp Lixhe un Herderen (BE)

| 2.2.3. | Jauna apakšstacija Zutendaal (BE) |
| --- | --- |

2.2.3.

Jauna apakšstacija Zutendaal (BE)

2.3.

Beļģijas un Luksemburgas kopa jaudas palielināšanai uz Beļģijas/Luksemburgas robežas, kurā ietilpst šādi KIP:

| 2.3.1. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

2.3.1.

Par KIP vairs neuzskata

| 2.3.2. | Starpsavienojums starp Aubange (BE) un Bascharage/Schifflange (LU) |
| --- | --- |

2.3.2.

Starpsavienojums starp Aubange (BE) un Bascharage/Schifflange (LU)

2.4.

Par KIP vairs neuzskata

2.5.

Francijas un Itālijas kopa starp Grande Ile un Piossasco, kurā ietilpst šādi KIP:

| 2.5.1. | Starpsavienojums starp Grande Ile (FR) un Piossasco (IT) [t. s. “Savoie–Piemont projekts”] |
| --- | --- |

2.5.1.

Starpsavienojums starp Grande Ile (FR) un Piossasco (IT) [t. s. “Savoie–Piemont projekts”]

| 2.5.2. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

2.5.2.

Par KIP vairs neuzskata

2.6.

Par KIP vairs neuzskata

2.7.

Francijas un Spānijas starpsavienojums starp Aquitaine (FR) un Basku zemi (ES) [t. s. “Biscay
  Gulf” projekts]

2.8.

Koordinēta fāzu maiņas transformatora uzstādīšana un ekspluatācija Arkale (ES), lai palielinātu starpsavienojuma jaudu starp Argia (FR) un Arkale (ES)

Ziemeļu–dienvidu–rietumu koridora kopa Vācijā, lai palielinātu pārvades jaudu un integrētu atjaunojamo enerģiju

| 2.9. | Vācijas iekšējā līnija starp Osterath un Philippsburg (DE), lai palielinātu jaudu pie rietumu robežām |
| --- | --- |
| 2.10. | Vācijas iekšējā līnija starp Brunsbüttel–Grοβgartach un Wilster–Grafenrheinfeld (DE), lai palielinātu jaudu pie ziemeļu un dienvidu robežām |
| 2.11. | Vācijas, Austrijas un Šveices kopa jaudas palielināšanai Bodenezera apkaimē, kurā ietilpst šādi KIP:






  2.11.1. | Par KIP vairs neuzskata |

2.9.

Vācijas iekšējā līnija starp Osterath un Philippsburg (DE), lai palielinātu jaudu pie rietumu robežām

2.10.

Vācijas iekšējā līnija starp Brunsbüttel–Grοβgartach un Wilster–Grafenrheinfeld (DE), lai palielinātu jaudu pie ziemeļu un dienvidu robežām

2.11.

Vācijas, Austrijas un Šveices kopa jaudas palielināšanai Bodenezera apkaimē, kurā ietilpst šādi KIP:

2.11.1.

Par KIP vairs neuzskata

| 2.11.2. | Iekšējā līnija no Rommelsbach apkaimes līdz Herbertingen (DE) |
| --- | --- |

2.11.2.

Iekšējā līnija no Rommelsbach apkaimes līdz Herbertingen (DE)

| 2.11.3. | Iekšējā līnija no Wullenstetten līdz Niederwangen (DE) un iekšējā līnija no Neuravensburg līdz DE/AT robežai |
| --- | --- |

2.11.3.

Iekšējā līnija no Wullenstetten līdz Niederwangen (DE) un iekšējā līnija no Neuravensburg līdz DE/AT robežai

2.12.

Vācijas un Nīderlandes starpsavienojums starp Niederrhein (DE) un Doetinchem (NL)

Projektu kopa, lai palielinātu atjaunojamās enerģijas integrēšanu starp Īriju un Ziemeļīriju

| 2.13. | Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojumu kopa, kurā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:






  2.13.1. | Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Woodland (IE) un Turleenan (UK) |
| --- | --- | --- |

2.13.

Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojumu kopa, kurā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:

2.13.1.

Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Woodland (IE) un Turleenan (UK)

| 2.13.2. | Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Srananagh (IE) un Turleenan (UK) |
| --- | --- |

2.13.2.

Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Srananagh (IE) un Turleenan (UK)

Pārvades jaudas palielināšana starp Šveici un Itāliju

| 2.14. | Itālijas un Šveices starpsavienojums starp Thusis/Sils (CH) un Verderio Inferiore (IT) |
| --- | --- |
| 2.15. | Itālijas un Šveices kopa jaudas palielināšanai uz IT/CH robežas, kurā ietilpst šādi KIP:






  2.15.1. | Starpsavienojums starp Airolo (CH) un Baggio (IT) |

2.14.

Itālijas un Šveices starpsavienojums starp Thusis/Sils (CH) un Verderio Inferiore (IT)

2.15.

Itālijas un Šveices kopa jaudas palielināšanai uz IT/CH robežas, kurā ietilpst šādi KIP:

2.15.1.

Starpsavienojums starp Airolo (CH) un Baggio (IT)

| 2.15.2. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

2.15.2.

Par KIP vairs neuzskata

| 2.15.3. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

2.15.3.

Par KIP vairs neuzskata

| 2.15.4. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

2.15.4.

Par KIP vairs neuzskata

Iekšējo projektu kopa, lai palielinātu atjaunojamās enerģijas integrēšanu Portugālē un uzlabotu pārvades jaudu starp Portugāli un Spāniju

| 2.16. | Portugāles kopa jaudas palielināšanai uz PT/ES robežas un jauno atjaunojamās enerģijas ražošanas jaudu pieslēgšanai, kurā ietilpst šādi KIP:






  2.16.1. | Iekšējā līnija starp Pedralva un Sobrado (PT), agrāk saukta par Pedralva un Alfena (PT) |
| --- | --- | --- |

2.16.

Portugāles kopa jaudas palielināšanai uz PT/ES robežas un jauno atjaunojamās enerģijas ražošanas jaudu pieslēgšanai, kurā ietilpst šādi KIP:

2.16.1.

Iekšējā līnija starp Pedralva un Sobrado (PT), agrāk saukta par Pedralva un Alfena (PT)

| 2.16.2. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

2.16.2.

Par KIP vairs neuzskata

| 2.16.3. | Iekšējā līnija Vieira do Minho, Ribeira de Pena un Feira (PT), agrāk saukta par Frades B, Ribeira de Pena un Feira (PT) |
| --- | --- |

2.16.3.

Iekšējā līnija Vieira do Minho, Ribeira de Pena un Feira (PT), agrāk saukta par Frades B, Ribeira de Pena un Feira (PT)

Pārvades jaudas palielināšana starp Portugāli un Spāniju

| 2.17. | Portugāles un Spānijas starpsavienojums starp Beariz – Fontefría (ES), Fontefría (ES) – Ponte de Lima (PT) (agrāk Vila Fria/Viana do Castelo) un Ponte de Lima – Vila Nova de Famalicão (PT) (agrāk Vila do Conde) (PT), ieskaitot apakšstacijas Beariz (ES), Fontefría (ES) un Ponte de Lima (PT) |
| --- | --- |

2.17.

Portugāles un Spānijas starpsavienojums starp Beariz – Fontefría (ES), Fontefría (ES) – Ponte de Lima (PT) (agrāk Vila Fria/Viana do Castelo) un Ponte de Lima – Vila Nova de Famalicão (PT) (agrāk Vila do Conde) (PT), ieskaitot apakšstacijas Beariz (ES), Fontefría (ES) un Ponte de Lima (PT)

Akumulācijas projekti Austrijā un Vācijā

| 2.18. | Hidroakumulācijas jaudas palielināšana Austrijā – Kaunertal, Tyrol (AT) |
| --- | --- |
| 2.19. | Par KIP vairs neuzskata |
| 2.20. | Hidroakumulācijas jaudas palielināšana Austrijā – Limberg III, Salzburg (AT) |
| 2.21. | Hidroakumulācija Riedl AT/DE pierobežā |
| 2.22. | Hidroakumulācija Pfaffenboden, Molln (AT) |

2.18.

Hidroakumulācijas jaudas palielināšana Austrijā – Kaunertal, Tyrol (AT)

2.19.

Par KIP vairs neuzskata

2.20.

Hidroakumulācijas jaudas palielināšana Austrijā – Limberg III, Salzburg (AT)

2.21.

Hidroakumulācija Riedl AT/DE pierobežā

2.22.

Hidroakumulācija Pfaffenboden, Molln (AT)

Projektu kopa Beļģijas ziemeļos un rietumos, lai palielinātu pārvades jaudu

| 2.23. | Iekšējo līnija kopa pie Beļģijas ziemeļu robežas starp Zandvliet–Lillo (BE), Lillo–Mercator (BE), ieskaitot apakšstaciju Lillo (BE) [t. s. “Brabo”] |
| --- | --- |
| 2.24. | Iekšējā līnija starp Horta un Mercator (BE) |

2.23.

Iekšējo līnija kopa pie Beļģijas ziemeļu robežas starp Zandvliet–Lillo (BE), Lillo–Mercator (BE), ieskaitot apakšstaciju Lillo (BE) [t. s. “Brabo”]

2.24.

Iekšējā līnija starp Horta un Mercator (BE)

Iekšējo līniju kopas Spānijā lai palielinātu pārvades jaudu ar Vidusjūras reģionu

| 2.25. | Iekšējo līniju kopas Spānijā, lai palielinātu jaudu starp Spānijas ziemeļiem un Vidusjūras reģionu, kurā ietilpst šādi KIP






  2.25.1. | Iekšējās līnijas Mudejar–Morella (ES) un Mezquite–Morella (ES), ieskaitot apakšstaciju Mudejar (ES) |
| --- | --- | --- |

2.25.

Iekšējo līniju kopas Spānijā, lai palielinātu jaudu starp Spānijas ziemeļiem un Vidusjūras reģionu, kurā ietilpst šādi KIP

2.25.1.

Iekšējās līnijas Mudejar–Morella (ES) un Mezquite–Morella (ES), ieskaitot apakšstaciju Mudejar (ES)

| 2.25.2. | Iekšējā līnija Morella-La Plana (ES) |
| --- | --- |

2.25.2.

Iekšējā līnija Morella-La Plana (ES)

2.26.

Spānijas iekšējā līnija La Plana/Morella–Godelleta, lai palielinātu jaudu uz ziemeļu-dienvidu Vidusjūras ass

2.27.

Jaudas palielināšana starp Spāniju un Franciju (vispārējs projekts)

3.   Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu elektroenerģijas starpsavienojumi Austrumeiropas vidienē un dienvidos” (“
  NSI East Electricity
  ”)

Starpsavienojuma pastiprināšana starp Austriju un Vāciju

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 3.1. | Austrijas un Vācijas kopa starp St. Peter un Isar, kurā ietilpst šādi KIP:






  3.1.1. | Starpsavienojums starp St. Peter (AT) un Isar (DE) |

Nr.

Definīcija

3.1.

Austrijas un Vācijas kopa starp St. Peter un Isar, kurā ietilpst šādi KIP:

3.1.1.

Starpsavienojums starp St. Peter (AT) un Isar (DE)

| 3.1.2. | Iekšējā līnija starp St. Peter un Tauern (AT) |
| --- | --- |

3.1.2.

Iekšējā līnija starp St. Peter un Tauern (AT)

| 3.1.3. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

3.1.3.

Par KIP vairs neuzskata

Starpsavienojuma pastiprināšana starp Austriju un Itāliju

| 3.2. | Austrijas un Itālijas kopa starp Lienz un Veneto reģionu, kurā ietilpst šādi KIP:






  3.2.1. | Starpsavienojums starp Lienz (AT) un Veneto reģionu (IT) |
| --- | --- | --- |

3.2.

Austrijas un Itālijas kopa starp Lienz un Veneto reģionu, kurā ietilpst šādi KIP:

3.2.1.

Starpsavienojums starp Lienz (AT) un Veneto reģionu (IT)

| 3.2.2. | Iekšējā līnija starp Lienz un Obersielach (AT) |
| --- | --- |

3.2.2.

Iekšējā līnija starp Lienz un Obersielach (AT)

| 3.2.3. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

3.2.3.

Par KIP vairs neuzskata

3.3.

Par KIP vairs neuzskata

3.4.

Austrijas un Itālijas KIP starpsavienojums starp Wurmlach (AT) un Somplago (IT)

3.5.

Par KIP vairs neuzskata

3.6.

Par KIP vairs neuzskata

Starpsavienojuma pastiprināšana starp Bulgāriju un Grieķiju

| 3.7. | Bulgārijas un Grieķijas kopa starp Maritsa East 1 un N. Santa, kurā ietilpst šādi KIP:






  3.7.1. | Starpsavienojums starp Maritsa East 1 (BG) un N. Santa (EL) |
| --- | --- | --- |

3.7.

Bulgārijas un Grieķijas kopa starp Maritsa East 1 un N. Santa, kurā ietilpst šādi KIP:

3.7.1.

Starpsavienojums starp Maritsa East 1 (BG) un N. Santa (EL)

| 3.7.2. | Iekšējā līnija starp Maritsa East 1 un Plovdiv (BG) |
| --- | --- |

3.7.2.

Iekšējā līnija starp Maritsa East 1 un Plovdiv (BG)

| 3.7.3. | Iekšējā līnija starp Maritsa East 1 un Maritsa East 3 (BG) |
| --- | --- |

3.7.3.

Iekšējā līnija starp Maritsa East 1 un Maritsa East 3 (BG)

| 3.7.4. | Iekšējā līnija starp Maritsa East 1 un Burgas (BG) |
| --- | --- |

3.7.4.

Iekšējā līnija starp Maritsa East 1 un Burgas (BG)

Starpsavienojuma pastiprināšana starp Bulgāriju un Rumāniju

| 3.8. | Bulgārijas un Rumānijas jaudas palielināšanas kopa [t. s. “Melnās jūras koridors”], kurā ietilpst šādi KIP:






  3.8.1. | Iekšējā līnija starp Dobrudja un Burgas (BG) |
| --- | --- | --- |

3.8.

Bulgārijas un Rumānijas jaudas palielināšanas kopa [t. s. “Melnās jūras koridors”], kurā ietilpst šādi KIP:

3.8.1.

Iekšējā līnija starp Dobrudja un Burgas (BG)

| 3.8.2. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

3.8.2.

Par KIP vairs neuzskata

| 3.8.3. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

3.8.3.

Par KIP vairs neuzskata

| 3.8.4. | Iekšējā līnija starp Cernavoda un Stalpu (RO) |
| --- | --- |

3.8.4.

Iekšējā līnija starp Cernavoda un Stalpu (RO)

| 3.8.5. | Iekšējā līnija starp Gutinas un Smardan (RO) |
| --- | --- |

3.8.5.

Iekšējā līnija starp Gutinas un Smardan (RO)

| 3.8.6. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

3.8.6.

Par KIP vairs neuzskata

Starpsavienojumu pastiprināšana starp Slovēniju, Horvātiju un Ungāriju un Slovēnijas iekšējā tīkla nostiprināšana

| 3.9. | Horvātijas, Ungārijas un Slovēnijas kopa starp Žerjavenec/Hévíz un Cirkovce, kurā ietilpst šādi KIP:






  3.9.1. | Starpsavienojums starp Žerjavenec (HR)/Hévíz (HU) un Cirkovce (SI) |
| --- | --- | --- |

3.9.

Horvātijas, Ungārijas un Slovēnijas kopa starp Žerjavenec/Hévíz un Cirkovce, kurā ietilpst šādi KIP:

3.9.1.

Starpsavienojums starp Žerjavenec (HR)/Hévíz (HU) un Cirkovce (SI)

| 3.9.2. | Iekšējā līnija starp Divača un Beričevo (SI) |
| --- | --- |

3.9.2.

Iekšējā līnija starp Divača un Beričevo (SI)

| 3.9.3. | Iekšējā līnija starp Beričevo un Podlog (SI) |
| --- | --- |

3.9.3.

Iekšējā līnija starp Beričevo un Podlog (SI)

| 3.9.4. | Iekšējā līnija starp Podlog un Cirkovce (SI) |
| --- | --- |

3.9.4.

Iekšējā līnija starp Podlog un Cirkovce (SI)

3.10.

Izraēlas, Kipras un Grieķijas kopa starp Hadera un Attica reģionu [t. s. “EUROASIA
  Interconnector”], kurā ietilpst šādi KIP:

| 3.10.1. | Starpsavienojums starp Hadera (IL) un Vasilikos (CY) |
| --- | --- |

3.10.1.

Starpsavienojums starp Hadera (IL) un Vasilikos (CY)

| 3.10.2. | Starpsavienojums starp Vasilikos (CY) un Korakia, Krēta (EL) |
| --- | --- |

3.10.2.

Starpsavienojums starp Vasilikos (CY) un Korakia, Krēta (EL)

| 3.10.3. | Iekšējā līnija starp Korakia, Krēta, un Attica reģionu (EL) |
| --- | --- |

3.10.3.

Iekšējā līnija starp Korakia, Krēta, un Attica reģionu (EL)

Čehijas Republikas iekšējā tīkla nostiprināšana

| 3.11. | Čehijas Republikas kopa – iekšējās līnijas, lai palielinātu jaudu uz ziemeļrietumu un dienvidu robežām, kurā ietilpst šādi KIP:






  3.11.1. | Iekšējā līnija starp Vernerov un Vitkov (CZ) |
| --- | --- | --- |

3.11.

Čehijas Republikas kopa – iekšējās līnijas, lai palielinātu jaudu uz ziemeļrietumu un dienvidu robežām, kurā ietilpst šādi KIP:

3.11.1.

Iekšējā līnija starp Vernerov un Vitkov (CZ)

| 3.11.2. | Iekšējā līnija starp Vitkov un Prestice (CZ) |
| --- | --- |

3.11.2.

Iekšējā līnija starp Vitkov un Prestice (CZ)

| 3.11.3. | Iekšējā līnija starp Prestice un Kocin (CZ) |
| --- | --- |

3.11.3.

Iekšējā līnija starp Prestice un Kocin (CZ)

| 3.11.4. | Iekšējā līnija starp Kocin un Mirovka (CZ) |
| --- | --- |

3.11.4.

Iekšējā līnija starp Kocin un Mirovka (CZ)

| 3.11.5. | Iekšējā līnija starp Mirovka un Cebin (CZ) |
| --- | --- |

3.11.5.

Iekšējā līnija starp Mirovka un Cebin (CZ)

Ziemeļu–dienvidu–austrumu koridora kopa Vācijā, lai palielinātu pārvades jaudu un integrētu atjaunojamo enerģiju

| 3.12. | Iekšējā līnija Vācijā starp Wolmirstedt un Bavāriju, lai palielinātu iekšējo ziemeļu-dienvidu pārvades jaudu |
| --- | --- |
| 3.13. | Iekšējā līnija Vācijā starp Halle/Saale un Schweinfurt, lai palielinātu jaudu ziemeļu-dienvidu koridora austrumu daļā |

3.12.

Iekšējā līnija Vācijā starp Wolmirstedt un Bavāriju, lai palielinātu iekšējo ziemeļu-dienvidu pārvades jaudu

3.13.

Iekšējā līnija Vācijā starp Halle/Saale un Schweinfurt, lai palielinātu jaudu ziemeļu-dienvidu koridora austrumu daļā

Pārvades jaudas palielināšana starp Vāciju un Poliju

| 3.14. | Vācijas un Polijas kopa starp Eisenhűttenstadt un Plewiska [t. s. “GerPol Power Bridge” projekts], kurā ietilpst šādi KIP:






  3.14.1. | Starpsavienojums starp Eisenhűttenstadt (DE) un Plewiska (PL) |
| --- | --- | --- |

3.14.

Vācijas un Polijas kopa starp Eisenhűttenstadt un Plewiska [t. s. “GerPol Power Bridge” projekts], kurā ietilpst šādi KIP:

3.14.1.

Starpsavienojums starp Eisenhűttenstadt (DE) un Plewiska (PL)

| 3.14.2. | Iekšējā līnija starp Krajnik un Baczyna (PL) |
| --- | --- |

3.14.2.

Iekšējā līnija starp Krajnik un Baczyna (PL)

| 3.14.3. | Iekšējā līnija starp Mikułowa un Świebodzice (PL) |
| --- | --- |

3.14.3.

Iekšējā līnija starp Mikułowa un Świebodzice (PL)

3.15.

Vācijas un Polijas kopa starp Vierraden un Krajni [t. s. “GerPol Improvements”], kurā ietilpst šādi KIP:

| 3.15.1. | Starpsavienojums starp Vierraden (DE) un Krajnik (PL) |
| --- | --- |

3.15.1.

Starpsavienojums starp Vierraden (DE) un Krajnik (PL)

| 3.15.2. | Fāzu maiņas transformatoru uzstādīšana starpsavienojuma līnijās starp Krajnik (PL) un Vierraden (DE) un FMT koordinēta ekspluatācija starpsavienotājā Mikułowa (PL)–Hagenwerder (DE) |
| --- | --- |

3.15.2.

Fāzu maiņas transformatoru uzstādīšana starpsavienojuma līnijās starp Krajnik (PL) un Vierraden (DE) un FMT koordinēta ekspluatācija starpsavienotājā Mikułowa (PL)–Hagenwerder (DE)

Pārvades jaudas palielināšana starp Ungāriju un Slovākiju

| 3.16. | Ungārijas un Slovākijas kopa starp Gőny ϋ un Gabčikovo, kurā ietilpst šādi KIP:






  3.16.1. | Starpsavienojums starp Gabčikovo (SK) – Gönyű (HU) un Veľký Ďur (SK) |
| --- | --- | --- |

3.16.

Ungārijas un Slovākijas kopa starp Gőny ϋ un Gabčikovo, kurā ietilpst šādi KIP:

3.16.1.

Starpsavienojums starp Gabčikovo (SK) – Gönyű (HU) un Veľký Ďur (SK)

| 3.16.2. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

3.16.2.

Par KIP vairs neuzskata

| 3.16.3. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

3.16.3.

Par KIP vairs neuzskata

3.17.

Ungārijas un Slovākijas KIP – starpsavienojums starp Sajóvánka (HU) un Rimavská Sobota (SK)

3.18.

Ungārijas un Slovākijas kopa starp Kisvárda rajonu un Velké Kapušany, kurā ietilpst šādi KIP:

| 3.18.1. | Starpsavienojums starp Kisvárda rajonu (HU) un Velké Kapušany (SK) |
| --- | --- |

3.18.1.

Starpsavienojums starp Kisvárda rajonu (HU) un Velké Kapušany (SK)

| 3.18.2. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

3.18.2.

Par KIP vairs neuzskata

3.19.

Itālijas un Melnkalnes kopa starp Villanova un Lastva, kurā ietilpst šādi KIP:

| 3.19.1. | Starpsavienojums starp Villanova (IT) un Lastva (ME) |
| --- | --- |

3.19.1.

Starpsavienojums starp Villanova (IT) un Lastva (ME)

| 3.19.2. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

3.19.2.

Par KIP vairs neuzskata

| 3.19.3. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

3.19.3.

Par KIP vairs neuzskata

3.20.

Par KIP vairs neuzskata

3.21.

Itālijas un Slovēnijas starpsavienojums starp Salgareda (IT) un Divača–Bericevo reģionu (SI)

3.22.

Rumānijas un Serbijas kopa starp Resita un Pancevo [t. s. “Mid Continental East Corridor”], kurā ietilpst šādi KIP:

| 3.22.1. | Starpsavienojums starp Resita (RO) un Pancevo (RS) |
| --- | --- |

3.22.1.

Starpsavienojums starp Resita (RO) un Pancevo (RS)

| 3.22.2. | Iekšējā līnija starp Portile de Fier un Resita (RO) |
| --- | --- |

3.22.2.

Iekšējā līnija starp Portile de Fier un Resita (RO)

| 3.22.3. | Iekšējā līnija starp Resita un Timisoara/Sacalaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.3.

Iekšējā līnija starp Resita un Timisoara/Sacalaz (RO)

| 3.22.4. | Iekšējā līnija starp Arad un Timisoara/Sacalaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.4.

Iekšējā līnija starp Arad un Timisoara/Sacalaz (RO)

Hidroakumulācija Bulgārijā un Grieķijā

| 3.23. | Hidroakumulācija Bulgārijā – Yadenitsa |
| --- | --- |
| 3.24. | Hidroakumulācija Grieķijā – Amfilochia |
| 3.25. | Par KIP vairs neuzskata |
| 3.26. | Par KIP vairs neuzskata |

3.23.

Hidroakumulācija Bulgārijā – Yadenitsa

3.24.

Hidroakumulācija Grieķijā – Amfilochia

3.25.

Par KIP vairs neuzskata

3.26.

Par KIP vairs neuzskata

4.   Prioritārais koridors “Baltijas enerģijas tirgus starpsavienojuma plāns” (“
  BEMIP Electricity
  ”)

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 4.1. | Dānijas un Vācijas starpsavienojums starp Tolstrup
  Gaarde (DK) un Bentwisch (DE) ar jūras vēja parkiem Kriegers Flak (DK) un Baltic 1 un 2 (DE) [t. s. “Kriegers Flak Combined Grid Solution”] |
| 4.2. | Igaunijas un Latvijas kopa starp Kilingi–Nõmme un Rīgu [t. s. trešais starpsavienojums], kurā ietilpst šādi KIP:






  4.2.1. | Starpsavienojums starp Kilingi–Nõmme (EE) un Rīgas TEC2 apakšstaciju (LV) |

Nr.

Definīcija

4.1.

Dānijas un Vācijas starpsavienojums starp Tolstrup
  Gaarde (DK) un Bentwisch (DE) ar jūras vēja parkiem Kriegers Flak (DK) un Baltic 1 un 2 (DE) [t. s. “Kriegers Flak Combined Grid Solution”]

4.2.

Igaunijas un Latvijas kopa starp Kilingi–Nõmme un Rīgu [t. s. trešais starpsavienojums], kurā ietilpst šādi KIP:

4.2.1.

Starpsavienojums starp Kilingi–Nõmme (EE) un Rīgas TEC2 apakšstaciju (LV)

| 4.2.2. | Iekšējā līnija starp Harku un Sindi (EE) |
| --- | --- |

4.2.2.

Iekšējā līnija starp Harku un Sindi (EE)

| 4.2.3. | Iekšējā līnija starp Rīgas TEC2 un Rīgas HES (LV) |
| --- | --- |

4.2.3.

Iekšējā līnija starp Rīgas TEC2 un Rīgas HES (LV)

4.3.

Tagad ietilpst KIP Nr. 4.9.

4.4.

Latvijas un Zviedrijas kopa jaudas palielināšanai [t. s. “NordBalt” projekts], kurā ietilpst šādi KIP:

| 4.4.1. | Iekšējā līnija starp Ventspili, Tumi un Imantu (LV) |
| --- | --- |

4.4.1.

Iekšējā līnija starp Ventspili, Tumi un Imantu (LV)

| 4.4.2. | Iekšējā līnija starp Ekhyddan un Nybro/Hemsjö (SE) |
| --- | --- |

4.4.2.

Iekšējā līnija starp Ekhyddan un Nybro/Hemsjö (SE)

Pastiprinājumi Lietuvā un Polijā, kas nepieciešami “LitPol Link I” darbībai

| 4.5. | Lietuvas un Polijas kopa starp Alytus (LT) un Elk (PL), kurā ietilpst šādi KIP:






  4.5.1. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- | --- |

4.5.

Lietuvas un Polijas kopa starp Alytus (LT) un Elk (PL), kurā ietilpst šādi KIP:

4.5.1.

Par KIP vairs neuzskata

| 4.5.2. | Iekšējā līnija starp Stanisławów un Olsztyn Mątki (PL) |
| --- | --- |

4.5.2.

Iekšējā līnija starp Stanisławów un Olsztyn Mątki (PL)

| 4.5.3. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

4.5.3.

Par KIP vairs neuzskata

| 4.5.4. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

4.5.4.

Par KIP vairs neuzskata

| 4.5.5. | Iekšējā līnija starp Kruonis un Alytus (LT) |
| --- | --- |

4.5.5.

Iekšējā līnija starp Kruonis un Alytus (LT)

Hidroakumulācija Igaunijā un Lietuvā

| 4.6. | Hidroakumulācija Igaunijā – Muuga |
| --- | --- |
| 4.7. | Hidroakumulācijas jaudas palielināšana Lietuvā – Kruonis |
| 4.8. | Igaunijas un Latvijas kopa un iekšējie pastiprinājumi Lietuvā, kurā ietilpst šādi KIP:






  4.8.1. | Starpsavienojums starp Tartu (EE) un Valmieru (LV) |

4.6.

Hidroakumulācija Igaunijā – Muuga

4.7.

Hidroakumulācijas jaudas palielināšana Lietuvā – Kruonis

4.8.

Igaunijas un Latvijas kopa un iekšējie pastiprinājumi Lietuvā, kurā ietilpst šādi KIP:

4.8.1.

Starpsavienojums starp Tartu (EE) un Valmieru (LV)

| 4.8.2. | Iekšējā līnija starp Balti un Tartu (EE) |
| --- | --- |

4.8.2.

Iekšējā līnija starp Balti un Tartu (EE)

| 4.8.3. | Starpsavienojums starp Tsirguliina (EE) un Valmieru (LV) |
| --- | --- |

4.8.3.

Starpsavienojums starp Tsirguliina (EE) un Valmieru (LV)

| 4.8.4. | Iekšējā līnija starp Eesti un Tsirguliina (EE) |
| --- | --- |

4.8.4.

Iekšējā līnija starp Eesti un Tsirguliina (EE)

| 4.8.5. | Iekšējā līnija starp apakšstaciju Lietuvā un valsts robežu (LT) |
| --- | --- |

4.8.5.

Iekšējā līnija starp apakšstaciju Lietuvā un valsts robežu (LT)

| 4.8.6. | Iekšējā līnija starp Kruonis un Visaginas (LT) |
| --- | --- |

4.8.6.

Iekšējā līnija starp Kruonis un Visaginas (LT)

4.9.

Dažādi aspekti saistībā ar Baltijas valstu elektrotīkla integrēšanu kontinentālās Eiropas tīklā, tostarp sinhronā darbība (vispārējs projekts)

5.   Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu gāzes starpsavienojumi Rietumeiropā” (“
  NSI West Gas
  ”)

Projekti, kas nodrošina divvirzienu plūsmas starp Īriju un Apvienoto Karalisti

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 5.1. | Kopa, kas nodrošina divvirzienu plūsmas no Ziemeļīrijas uz Lielbritāniju un Īriju, kā arī no Īrijas uz Apvienoto Karalisti, kurā ietilpst šādi KIP:






  5.1.1. | Fiziska reversā plūsma Moffat starpsavienojuma punktā (IE/UK) |

Nr.

Definīcija

5.1.

Kopa, kas nodrošina divvirzienu plūsmas no Ziemeļīrijas uz Lielbritāniju un Īriju, kā arī no Īrijas uz Apvienoto Karalisti, kurā ietilpst šādi KIP:

5.1.1.

Fiziska reversā plūsma Moffat starpsavienojuma punktā (IE/UK)

| 5.1.2. | SNIP cauruļvada (no Skotijas uz Ziemeļīriju) modernizācija, lai to pielāgotu fiziskajai reversajai plūsmai starp Ballylumford un Twynholm |
| --- | --- |

5.1.2.

SNIP cauruļvada (no Skotijas uz Ziemeļīriju) modernizācija, lai to pielāgotu fiziskajai reversajai plūsmai starp Ballylumford un Twynholm

| 5.1.3. | Islandmagee pazemes gāzes krātuves (PGK) izveide Larne (Ziemeļīrija) |
| --- | --- |

5.1.3.

Islandmagee pazemes gāzes krātuves (PGK) izveide Larne (Ziemeļīrija)

5.2.

Par KIP vairs neuzskata

5.3.

Shannon SDG terminālis un pievadcauruļvads (IE)

Projekti, kas nodrošina divvirzienu plūsmas starp Portugāli, Spāniju, Franciju un Vāciju

| 5.4. | Trešais starpsavienojuma punkts starp Portugāli un Spāniju |
| --- | --- |
| 5.5. | Austrumu ass Spānija–Francija – starpsavienojuma punkts starp Pireneju pussalu un Franciju Le Perthus, ieskaitot kompresoru stacijas Montpellier un St. Martin de Crau [t. s. “Midcat”] |
| 5.6. | Francijas tīkla nostiprināšana virzienā no dienvidiem uz ziemeļiem – reversā plūsma no Francijas uz Vāciju Obergailbach/Medelsheim starpsavienojuma punktā (FR) |
| 5.7. | Francijas tīkla nostiprināšana virzienā no dienvidiem uz ziemeļiem, lai izveidotu vienotu tirgus zonu, kurā ietilpst šādi KIP:






  5.7.1. | Val de Saône cauruļvads starp Etrez un Voisines (FR) |

5.4.

Trešais starpsavienojuma punkts starp Portugāli un Spāniju

5.5.

Austrumu ass Spānija–Francija – starpsavienojuma punkts starp Pireneju pussalu un Franciju Le Perthus, ieskaitot kompresoru stacijas Montpellier un St. Martin de Crau [t. s. “Midcat”]

5.6.

Francijas tīkla nostiprināšana virzienā no dienvidiem uz ziemeļiem – reversā plūsma no Francijas uz Vāciju Obergailbach/Medelsheim starpsavienojuma punktā (FR)

5.7.

Francijas tīkla nostiprināšana virzienā no dienvidiem uz ziemeļiem, lai izveidotu vienotu tirgus zonu, kurā ietilpst šādi KIP:

5.7.1.

Val de Saône cauruļvads starp Etrez un Voisines (FR)

| 5.7.2. | Gascogne-Midi cauruļvads (FR) |
| --- | --- |

5.7.2.

Gascogne-Midi cauruļvads (FR)

5.8.

Francijas tīkla pastiprināšana, lai nodrošinātu plūsmas no dienvidiem uz ziemeļiem, kurā ietilpst šādi KIP:

| 5.8.1. | Est Lyonnais cauruļvads starp Saint-Avit un Etrez (FR) |
| --- | --- |

5.8.1.

Est Lyonnais cauruļvads starp Saint-Avit un Etrez (FR)

| 5.8.2. | Eridan cauruļvads starp Saint-Martin-de-Crau un Saint-Avit (FR) |
| --- | --- |

5.8.2.

Eridan cauruļvads starp Saint-Martin-de-Crau un Saint-Avit (FR)

5.9.

Par KIP vairs neuzskata

5.10.

Reversās plūsmas starpsavienojums TENP cauruļvadā Vācijā

5.11.

Reversās plūsmas starpsavienojums starp Itāliju un Šveici Passo Gries starpsavienojuma punktā

5.12.

Par KIP vairs neuzskata

5.13.

Par KIP vairs neuzskata

5.14.

Par KIP vairs neuzskata

5.15.

Par KIP vairs neuzskata

5.16.

Par KIP vairs neuzskata

5.17.

Par KIP vairs neuzskata

5.18.

Par KIP vairs neuzskata

5.19.

Maltas savienošana ar Eiropas gāzes tīklu (cauruļvada starpsavienojums ar Itāliju Gela un/vai peldoša sašķidrinātās dabasgāzes uzglabāšanas un regazifikācijas iekārta)

5.20.

Gāzes cauruļvads, kas savieno Alžīriju ar Itāliju (caur Sardīniju) [t. s. “Galsi” cauruļvads]

6.   Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu gāzes starpsavienojumi Austrumeiropas vidienē un dienvidos” (“
  NSI East Gas
  ”)

Projekti, kas nodrošina divvirzienu plūsmas starp Poliju, Čehiju un Slovākiju, savienojot sašķidrinātas dabasgāzes termināļus Polijā un Horvātijā

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 6.1. | Kopa Čehijas un Polijas starpsavienojuma modernizācijai un ar to saistītai iekšējai pastiprināšanai Polijas rietumu daļā, kurā ietilpst šādi KIP:






  6.1.1. | Polijas un Čehijas starpsavienojums [t. s. “Stork II”] starp Libhošť–Hať (CZ/PL)–Kedzierzyn (PL) |

Nr.

Definīcija

6.1.

Kopa Čehijas un Polijas starpsavienojuma modernizācijai un ar to saistītai iekšējai pastiprināšanai Polijas rietumu daļā, kurā ietilpst šādi KIP:

6.1.1.

Polijas un Čehijas starpsavienojums [t. s. “Stork II”] starp Libhošť–Hať (CZ/PL)–Kedzierzyn (PL)

| 6.1.2. | Pārvades infrastruktūras projekti starp Lwówek un Kędzierzyn (PL) |
| --- | --- |

6.1.2.

Pārvades infrastruktūras projekti starp Lwówek un Kędzierzyn (PL)

| 6.1.3. | Tagad ietilpst KIP Nr. 6.1.2. |
| --- | --- |

6.1.3.

Tagad ietilpst KIP Nr. 6.1.2.

| 6.1.4. | Tagad ietilpst KIP Nr. 6.1.2. |
| --- | --- |

6.1.4.

Tagad ietilpst KIP Nr. 6.1.2.

| 6.1.5. | Tagad ietilpst KIP Nr. 6.1.2. |
| --- | --- |

6.1.5.

Tagad ietilpst KIP Nr. 6.1.2.

| 6.1.6. | Tagad ietilpst KIP Nr. 6.1.2. |
| --- | --- |

6.1.6.

Tagad ietilpst KIP Nr. 6.1.2.

| 6.1.7. | Tagad ietilpst KIP Nr. 6.1.2. |
| --- | --- |

6.1.7.

Tagad ietilpst KIP Nr. 6.1.2.

| 6.1.8. | Tagad ietilpst KIP Nr. 6.2.3. |
| --- | --- |

6.1.8.

Tagad ietilpst KIP Nr. 6.2.3.

| 6.1.9. | Tagad ietilpst KIP Nr. 6.1.2. |
| --- | --- |

6.1.9.

Tagad ietilpst KIP Nr. 6.1.2.

| 6.1.10. | Tagad ietilpst KIP Nr. 6.2.3. |
| --- | --- |

6.1.10.

Tagad ietilpst KIP Nr. 6.2.3.

| 6.1.11. | Tagad ietilpst KIP Nr. 6.2.3. |
| --- | --- |

6.1.11.

Tagad ietilpst KIP Nr. 6.2.3.

| 6.1.12. | Tvrdonice-Libhošť cauruļvads, tostarp CS Břeclav (CZ) modernizācija |
| --- | --- |

6.1.12.

Tvrdonice-Libhošť cauruļvads, tostarp CS Břeclav (CZ) modernizācija

6.2.

Kopa Polijas un Slovākijas starpsavienojumam un ar to saistītai iekšējai pastiprināšanai Polijas austrumu daļā, kurā ietilpst šādi KIP:

| 6.2.1. | Polijas un Slovākijas starpsavienojums |
| --- | --- |

6.2.1.

Polijas un Slovākijas starpsavienojums

| 6.2.2. | Pārvades infrastruktūras projekti starp Rembelszczyzna un Strachocina (PL) |
| --- | --- |

6.2.2.

Pārvades infrastruktūras projekti starp Rembelszczyzna un Strachocina (PL)

| 6.2.3. | Pārvades infrastruktūras projekti starp Tworóg un Strachocina (PL) |
| --- | --- |

6.2.3.

Pārvades infrastruktūras projekti starp Tworóg un Strachocina (PL)

| 6.2.4. | Tagad ietilpst KIP Nr. 6.2.2. |
| --- | --- |

6.2.4.

Tagad ietilpst KIP Nr. 6.2.2.

| 6.2.5. | Tagad ietilpst KIP Nr. 6.2.2. |
| --- | --- |

6.2.5.

Tagad ietilpst KIP Nr. 6.2.2.

| 6.2.6. | Tagad ietilpst KIP Nr. 6.2.2. |
| --- | --- |

6.2.6.

Tagad ietilpst KIP Nr. 6.2.2.

| 6.2.7. | Tagad ietilpst KIP Nr. 6.2.2. |
| --- | --- |

6.2.7.

Tagad ietilpst KIP Nr. 6.2.2.

| 6.2.8. | Tagad ietilpst KIP Nr. 6.2.2. |
| --- | --- |

6.2.8.

Tagad ietilpst KIP Nr. 6.2.2.

| 6.2.9. | Tagad ietilpst KIP Nr. 6.2.2. |
| --- | --- |

6.2.9.

Tagad ietilpst KIP Nr. 6.2.2.

6.3.

Par KIP vairs neuzskata

6.4.

KIP Austrijas un Čehijas divvirzienu starpsavienojums (BACI) starp Baumgarten (AT)–Reinthal (CZ/AT)–Brečlav (CZ)

Projekti, kas nodrošina gāzes plūsmu no Horvātijas sašķidrinātas dabasgāzes termināļa uz kaimiņvalstīm

| 6.5. | Kopa – Krk sašķidrinātas dabasgāzes terminālis un cauruļvadi izsūknēšanai virzienā uz Ungāriju un vēl tālāk, kurā ietilpst šādi KIP:






  6.5.1. | SDG termināļa pakāpeniska izbūve Krk (HR) |
| --- | --- | --- |

6.5.

Kopa – Krk sašķidrinātas dabasgāzes terminālis un cauruļvadi izsūknēšanai virzienā uz Ungāriju un vēl tālāk, kurā ietilpst šādi KIP:

6.5.1.

SDG termināļa pakāpeniska izbūve Krk (HR)

| 6.5.2. | Gāzes cauruļvads Zlobin–Bosiljevo–Sisak–Kozarac–Slobodnica (HR) |
| --- | --- |

6.5.2.

Gāzes cauruļvads Zlobin–Bosiljevo–Sisak–Kozarac–Slobodnica (HR)

| 6.5.3. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

6.5.3.

Par KIP vairs neuzskata

| 6.5.4. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

6.5.4.

Par KIP vairs neuzskata

6.6.

Tagad KIP Nr. 6.26.1.

6.7.

Par KIP vairs neuzskata

Projekti, kas nodrošina gāzes plūsmas no Dienvidu gāzes koridora un/vai sašķidrinātas dabasgāzes termināļiem Grieķijā caur Grieķiju, Bulgāriju, Rumāniju, Serbiju un tālāk uz Ungāriju, tostarp reversās plūsmas funkciju virzienā no dienvidiem uz ziemeļiem un tranzīta un pārvades sistēmu integrāciju

| 6.8. | Kopa – starpsavienojums starp Grieķiju, Bulgāriju un Rumāniju un nepieciešamā pastiprināšana Bulgārijā, kurā ietilpst šādi KIP:






  6.8.1. | Grieķijas un Bulgārijas starpsavienojums [t. s. “IGB”] starp Komotini (EL) un Stara Zagora (BG) |
| --- | --- | --- |

6.8.

Kopa – starpsavienojums starp Grieķiju, Bulgāriju un Rumāniju un nepieciešamā pastiprināšana Bulgārijā, kurā ietilpst šādi KIP:

6.8.1.

Grieķijas un Bulgārijas starpsavienojums [t. s. “IGB”] starp Komotini (EL) un Stara Zagora (BG)

| 6.8.2. | Bulgārijas pārvades sistēmas nepieciešamā rekonstrukcija, modernizācija un paplašināšana |
| --- | --- |

6.8.2.

Bulgārijas pārvades sistēmas nepieciešamā rekonstrukcija, modernizācija un paplašināšana

| 6.8.3. | Bulgārijas gāzes pārvades sistēmas Ziemeļu gredzena starpsavienojums ar Podisor–Horia cauruļvadu un jaudas palielināšana Hurezani–Horia–Csanadpalota posmā |
| --- | --- |

6.8.3.

Bulgārijas gāzes pārvades sistēmas Ziemeļu gredzena starpsavienojums ar Podisor–Horia cauruļvadu un jaudas palielināšana Hurezani–Horia–Csanadpalota posmā

| 6.8.4. | Gāzes cauruļvads, kura mērķis ir palielināt jaudu Bulgārijas un Rumānijas gāzes pārvades tīkla Ziemeļu gredzena starpsavienojumā |
| --- | --- |

6.8.4.

Gāzes cauruļvads, kura mērķis ir palielināt jaudu Bulgārijas un Rumānijas gāzes pārvades tīkla Ziemeļu gredzena starpsavienojumā

6.9.

Kopa – sašķidrinātas dabasgāzes terminālis Grieķijā, kurā ietilpst šādi KIP:

| 6.9.1. | Sašķidrinātās dabasgāzes terminālis Grieķijas ziemeļu daļā. |
| --- | --- |

6.9.1.

Sašķidrinātās dabasgāzes terminālis Grieķijas ziemeļu daļā.

| 6.9.2. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

6.9.2.

Par KIP vairs neuzskata

| 6.9.3. | Gāzes kompresoru stacija Kipi (EL) |
| --- | --- |

6.9.3.

Gāzes kompresoru stacija Kipi (EL)

6.10.

KIP gāzes starpsavienojums starp Bulgāriju un Serbiju [t. s. “IBS”]

6.11.

Par KIP vairs neuzskata

6.12.

Par KIP vairs neuzskata

6.13.

| 6.13.1. | Tagad KIP Nr. 6.24.4. |
| --- | --- |

6.13.1.

Tagad KIP Nr. 6.24.4.

| 6.13.2. | Tagad KIP Nr. 6.24.5. |
| --- | --- |

6.13.2.

Tagad KIP Nr. 6.24.5.

| 6.13.3. | Tagad KIP Nr. 6.24.6. |
| --- | --- |

6.13.3.

Tagad KIP Nr. 6.24.6.

6.14

Tagad KIP Nr. 6.24.1.

6.15.

Valsts pārvades sistēmas starpsavienojums ar starptautiskajiem gāzes pārvades cauruļvadiem un reverso plūsmu Isaccea (RO)

| 6.15.1. | Tagad ietilpst KIP Nr. 6.15. |
| --- | --- |

6.15.1.

Tagad ietilpst KIP Nr. 6.15.

| 6.15.2. | Tagad ietilpst KIP Nr. 6.15. |
| --- | --- |

6.15.2.

Tagad ietilpst KIP Nr. 6.15.

Projekts, kas nodrošinās gāzes plūsmu no Dienvidu gāzes koridora (caur Itāliju) uz Ziemeļaustrumeiropu

| 6.16. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |
| 6.17. | Par KIP vairs neuzskata |
| 6.18. | Adriatica cauruļvads (IT) |
| 6.19. | Par KIP vairs neuzskata |

6.16.

Par KIP vairs neuzskata

6.17.

Par KIP vairs neuzskata

6.18.

Adriatica cauruļvads (IT)

6.19.

Par KIP vairs neuzskata

Projekti, kas ļauj palielināt pazemes gāzes krātuvju jaudu Eiropas dienvidaustrumu daļā

| 6.20. | Kopa gāzes uzglabāšanas jaudas palielināšanai Eiropas dienvidaustrumu daļā, kurā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:






  6.20.1. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- | --- |

6.20.

Kopa gāzes uzglabāšanas jaudas palielināšanai Eiropas dienvidaustrumu daļā, kurā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:

6.20.1.

Par KIP vairs neuzskata

| 6.20.2. | Chiren pazemes gāzes krātuvju paplašināšana (BG) |
| --- | --- |

6.20.2.

Chiren pazemes gāzes krātuvju paplašināšana (BG)

| 6.20.3. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

6.20.3.

Par KIP vairs neuzskata

un viens no šādiem KIP:

| 6.20.4. | Depomures krātuve Rumānijā |
| --- | --- |

6.20.4.

Depomures krātuve Rumānijā

| 6.20.5. | Jauna pazemes gāzes krātuve Rumānijā |
| --- | --- |

6.20.5.

Jauna pazemes gāzes krātuve Rumānijā

| 6.20.6. | Sarmasel pazemes gāzes krātuve Rumānijā |
| --- | --- |

6.20.6.

Sarmasel pazemes gāzes krātuve Rumānijā

6.21.

Par KIP vairs neuzskata

6.22.

Par KIP vairs neuzskata

6.23.

Ungārijas un Slovēnijas starpsavienojums (Nagykanizsa–Tornyiszentmiklós (HU)–Lendava (SI)–Kidričevo)

6.24.

Kopa – pakāpeniska jaudas palielināšana Bulgārijas–Rumānijas–Ungārijas–Austrijas divvirzienu pārvades koridorā, (t. s. “ROHUAT/BRUA”), lai pirmajā projekta posmā varētu pārvadīt 1,75 mljrd. m3gadā, bet otrajā – 4,4 mljrd. m3 gadā, tostarp jaunos resursus no Melnās jūras

| 6.24.1. | Reversā plūsma Rumānija–Ungārija, Ungārijas posms, 1. etapa kompresoru stacija Csanádpalota (1. kārta) |
| --- | --- |

6.24.1.

Reversā plūsma Rumānija–Ungārija, Ungārijas posms, 1. etapa kompresoru stacija Csanádpalota (1. kārta)

| 6.24.2. | Valsts gāzes pārvades sistēmas izbūve Rumānijas teritorijā Bulgārijas–Rumānijas–Ungārijas–Austrijas koridorā – pārvades cauruļvads Podișor–Horia GMS un trīs jaunas kompresoru stacijas (Jupa, Bibești un Podișor) (1. kārta) |
| --- | --- |

6.24.2.

Valsts gāzes pārvades sistēmas izbūve Rumānijas teritorijā Bulgārijas–Rumānijas–Ungārijas–Austrijas koridorā – pārvades cauruļvads Podișor–Horia GMS un trīs jaunas kompresoru stacijas (Jupa, Bibești un Podișor) (1. kārta)

| 6.24.3. | GCA Mosonmagyarovar KS (izbūve Austrijas pusē) (1. kārta) |
| --- | --- |

6.24.3.

GCA Mosonmagyarovar KS (izbūve Austrijas pusē) (1. kārta)

| 6.24.4. | Városföld-Ercsi–Győr cauruļvads (jauda 4,4 mljrd. m3 gadā) (HU) |
| --- | --- |

6.24.4.

Városföld-Ercsi–Győr cauruļvads (jauda 4,4 mljrd. m3 gadā) (HU)

| 6.24.5. | Ercsi–Százhalombatta cauruļvads (jauda 4,4 mljrd. m3 gadā) (HU) |
| --- | --- |

6.24.5.

Ercsi–Százhalombatta cauruļvads (jauda 4,4 mljrd. m3 gadā) (HU)

| 6.24.6. | Városföld kompresoru stacija (jauda 4,4 mljrd. m3 gadā) (HU) |
| --- | --- |

6.24.6.

Városföld kompresoru stacija (jauda 4,4 mljrd. m3 gadā) (HU)

| 6.24.7. | Pārvades jaudas palielināšana Rumānijā virzienā uz Ungāriju līdz 4,4 mljrd. m3 gadā) (2. kārta) |
| --- | --- |

6.24.7.

Pārvades jaudas palielināšana Rumānijā virzienā uz Ungāriju līdz 4,4 mljrd. m3 gadā) (2. kārta)

| 6.24.8. | Cauruļvads no Melnās jūras piekrastes līdz Podișor (RO), lai pārņemtu Melnās jūras gāzi |
| --- | --- |

6.24.8.

Cauruļvads no Melnās jūras piekrastes līdz Podișor (RO), lai pārņemtu Melnās jūras gāzi

| 6.24.9. | Reversā plūsma Rumānija–Ungārija, Ungārijas posms, 2. etaps, KS Csanádpalota vai Algyő (HU) (jauda 4,4 mljrd. m3 gadā) (2. kārta) |
| --- | --- |

6.24.9.

Reversā plūsma Rumānija–Ungārija, Ungārijas posms, 2. etaps, KS Csanádpalota vai Algyő (HU) (jauda 4,4 mljrd. m3 gadā) (2. kārta)

6.25.

Kopa – infrastruktūra jaunapgūtu gāzes resursu pārvadīšanai uz Viduseiropas un Dienviaustrumeiropas reģionu diversifikācijas labad, kurā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:

| 6.25.1. | Cauruļvadu sistēma no Bulgārijas uz Slovākiju [t. s. “Eastring”] |
| --- | --- |

6.25.1.

Cauruļvadu sistēma no Bulgārijas uz Slovākiju [t. s. “Eastring”]

| 6.25.2. | Cauruļvadu sistēma no Grieķijas uz Austriju [t. s. “Tesla”] |
| --- | --- |

6.25.2.

Cauruļvadu sistēma no Grieķijas uz Austriju [t. s. “Tesla”]

| 6.25.3. | Bulgārijas–Rumānijas–Ungārijas–Austrijas divvirzienu pārvades koridora tālāka paplašināšana [t. s. “ROHUAT/BRUA”, 3. kārta] |
| --- | --- |

6.25.3.

Bulgārijas–Rumānijas–Ungārijas–Austrijas divvirzienu pārvades koridora tālāka paplašināšana [t. s. “ROHUAT/BRUA”, 3. kārta]

| 6.25.4. | Infrastruktūra, kas nepieciešama Bulgārijas gāzes mezgla izbūvei |
| --- | --- |

6.25.4.

Infrastruktūra, kas nepieciešama Bulgārijas gāzes mezgla izbūvei

6.26.

Kopa – Horvātija– Slovēnija–Austrija Rogatec, kurā ietilpst šādi KIP:

| 6.26.1. | Starpsavienojums Horvātija – Slovēnija(Lučko–Zabok–Rogatec) |
| --- | --- |

6.26.1.

Starpsavienojums Horvātija – Slovēnija(Lučko–Zabok–Rogatec)

| 6.26.2. | KS Kidričevo, modernizācijas 2. kārta (SI) |
| --- | --- |

6.26.2.

KS Kidričevo, modernizācijas 2. kārta (SI)

| 6.26.3. | Horvātijas gāzes pārvades sistēmas kompresoru stacijas |
| --- | --- |

6.26.3.

Horvātijas gāzes pārvades sistēmas kompresoru stacijas

| 6.26.4. | GCA 2014/04 Murfeld (AT) |
| --- | --- |

6.26.4.

GCA 2014/04 Murfeld (AT)

| 6.26.5. | Murfeld/Ceršak starpsavienojuma modernizācija (AT-SI) |
| --- | --- |

6.26.5.

Murfeld/Ceršak starpsavienojuma modernizācija (AT-SI)

| 6.26.6. | Rogatec starpsavienojuma modernizācija |
| --- | --- |

6.26.6.

Rogatec starpsavienojuma modernizācija

7.   Prioritārais koridors “Dienvidu gāzes koridors” (“
  SGC
  ”)

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 7.1. | Kopa integrētas, īpašas un mērogojamas transporta infrastruktūras un ar to saistītā aprīkojuma nodrošināšanai, lai gadā transportētu vismaz 10 miljardus m3 gāzes no jauniem avotiem no Kaspijas jūras reģiona caur Azerbaidžānu, Gruziju un Turciju uz ES tirgiem Grieķijā un Itālijā, kurā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:






  7.1.1. | Gāzes cauruļvads uz ES no Turkmenistānas un Azerbaidžānas caur Gruziju un Turciju [t. s. projektu “Trans-Caspian Gas Pipeline” (TCP), “Expansion of the South-Caucasus Pipeline” (SCP-(F)X) un “Trans Anatolia Natural Gas Pipeline” (TANAP) apvienojums] |

Nr.

Definīcija

7.1.

Kopa integrētas, īpašas un mērogojamas transporta infrastruktūras un ar to saistītā aprīkojuma nodrošināšanai, lai gadā transportētu vismaz 10 miljardus m3 gāzes no jauniem avotiem no Kaspijas jūras reģiona caur Azerbaidžānu, Gruziju un Turciju uz ES tirgiem Grieķijā un Itālijā, kurā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:

7.1.1.

Gāzes cauruļvads uz ES no Turkmenistānas un Azerbaidžānas caur Gruziju un Turciju [t. s. projektu “Trans-Caspian Gas Pipeline” (TCP), “Expansion of the South-Caucasus Pipeline” (SCP-(F)X) un “Trans Anatolia Natural Gas Pipeline” (TANAP) apvienojums]

| 7.1.2. | Gāzes kompresoru stacija Kipi (EL) |
| --- | --- |

7.1.2.

Gāzes kompresoru stacija Kipi (EL)

| 7.1.3. | Gāzes cauruļvads no Grieķijas uz Itāliju caur Albāniju un pa Adrijas jūru [t. s. “Trans-Adriatic Pipeline” (TAP)] |
| --- | --- |

7.1.3.

Gāzes cauruļvads no Grieķijas uz Itāliju caur Albāniju un pa Adrijas jūru [t. s. “Trans-Adriatic Pipeline” (TAP)]

| 7.1.4. | Gāzes cauruļvads no Grieķijas uz Itāliju [t. s. “Poseidon Pipeline”] |
| --- | --- |

7.1.4.

Gāzes cauruļvads no Grieķijas uz Itāliju [t. s. “Poseidon Pipeline”]

| 7.1.5. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

7.1.5.

Par KIP vairs neuzskata

| 7.1.6. | Uzskaites un regulēšanas stacijas Grieķijas pārvades sistēmas savienošanai ar TAP |
| --- | --- |

7.1.6.

Uzskaites un regulēšanas stacijas Grieķijas pārvades sistēmas savienošanai ar TAP

| 7.1.7. | Komotini–Thesprotia cauruļvads (EL) |
| --- | --- |

7.1.7.

Komotini–Thesprotia cauruļvads (EL)

7.2.

Par KIP vairs neuzskata

7.3.

| 7.3.1. | Cauruļvads no Kipras atkrastes uz Grieķijas kontinentālo daļu caur Krētu [t. s. “EastMed Pipeline”] |
| --- | --- |

7.3.1.

Cauruļvads no Kipras atkrastes uz Grieķijas kontinentālo daļu caur Krētu [t. s. “EastMed Pipeline”]

| 7.3.2. | Iekšējo nepietiekamību novēršana Kiprā, lai izbeigtu izolāciju un būtu iespējama gāzes pārvade no Vidusjūras austrumu reģiona |
| --- | --- |

7.3.2.

Iekšējo nepietiekamību novēršana Kiprā, lai izbeigtu izolāciju un būtu iespējama gāzes pārvade no Vidusjūras austrumu reģiona

7.4.

Kopa, ko veido starpsavienojumi ar Turciju, kurā ietilpst šādi KIP:

| 7.4.1. | Gāzes kompresoru stacija Kipi (EL) |
| --- | --- |

7.4.1.

Gāzes kompresoru stacija Kipi (EL)

| 7.4.2. | Starpsavienotājs starp Turciju un Bulgāriju [t. s. “ITB”] |
| --- | --- |

7.4.2.

Starpsavienotājs starp Turciju un Bulgāriju [t. s. “ITB”]

8.   Prioritārais koridors “Baltijas enerģētikas tirgus starpsavienojuma plāns gāzes jomā” (“
  BEMIP Gas
  ”)

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 8.1. | Apgādes diversificēšanas kopa Baltijas jūras reģiona austrumu daļā, kurā ietilpst šādi KIP:






  8.1.1. | Starpsavienotājs starp Igauniju un Somiju [t. s. “Balticconnector”] un |

Nr.

Definīcija

8.1.

Apgādes diversificēšanas kopa Baltijas jūras reģiona austrumu daļā, kurā ietilpst šādi KIP:

8.1.1.

Starpsavienotājs starp Igauniju un Somiju [t. s. “Balticconnector”] un

| 8.1.2. | Viens no šādiem sašķidrinātas dabasgāzes termināļiem:






  8.1.2.1. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- | --- |

8.1.2.

Viens no šādiem sašķidrinātas dabasgāzes termināļiem:

8.1.2.1.

Par KIP vairs neuzskata

| 8.1.2.2. | Paldiski SDG terminālis (EE) |
| --- | --- |

8.1.2.2.

Paldiski SDG terminālis (EE)

| 8.1.2.3. | Tallinn SDG terminālis (EE) |
| --- | --- |

8.1.2.3.

Tallinn SDG terminālis (EE)

| 8.1.2.4. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

8.1.2.4.

Par KIP vairs neuzskata

Pārvades infrastruktūras nostiprināšana Baltijas valstīs un pazemes gāzes krātuvju modernizēšana Latvijā

| 8.2. | Kopa infrastruktūras modernizācijai Baltijas jūras reģiona austrumu daļā, kurā ietilpst šādi KIP:






  8.2.1. | Latvijas un Lietuvas starpsavienojuma uzlabošana |
| --- | --- | --- |

8.2.

Kopa infrastruktūras modernizācijai Baltijas jūras reģiona austrumu daļā, kurā ietilpst šādi KIP:

8.2.1.

Latvijas un Lietuvas starpsavienojuma uzlabošana

| 8.2.2. | Igaunijas un Latvijas starpsavienojuma uzlabošana |
| --- | --- |

8.2.2.

Igaunijas un Latvijas starpsavienojuma uzlabošana

| 8.2.3. | Par KIP vairs neuzskata |
| --- | --- |

8.2.3.

Par KIP vairs neuzskata

| 8.2.4. | Inčukalna pazemes gāzes krātuves uzlabošana (LV) |
| --- | --- |

8.2.4.

Inčukalna pazemes gāzes krātuves uzlabošana (LV)

8.3.

Polijas un Dānijas starpsavienojums [t. s. “Baltic Pipe”]

8.4.

Par KIP vairs neuzskata

8.5.

Polijas un Lietuvas starpsavienojums [t. s. “GIPL”]

8.6.

Gēteborgas sašķidrinātas dabasgāzes terminālis Zviedrijā

8.7.

Swinoujscie sašķidrinātas dabasgāzes termināļa jaudas palielināšana Polijā

8.8.

Par KIP vairs neuzskata

9.   Prioritārais koridors “Naftas piegāžu savienojumi Austrumeiropas vidienē” (“
  OSC
  ”)

Naftas piegāžu drošības uzlabošana Vidusaustrumeiropas reģionā, palielinot sadarbspēju un nodrošinot adekvātus alternatīvus piegāžu maršrutus

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 9.1. | Adamowo–Brody cauruļvads: cauruļvads, kas savieno a/s Uktransnafta apstrādes iekārtu Brody (Ukraina) un Adamowo uzglabāšanas iekārtu (Polija) |
| 9.2. | Bratislava–Schwechat cauruļvads: cauruļvads, kas savieno Schwechat (Austrija) un Bratislavu (Slovākija) |
| 9.3. | JANAF un Adrijas jūras cauruļvadi: esošo JANAF un Adrijas jūras cauruļvadu, kas savieno Omisalj jūras ostu Horvātijā ar cauruļvada “Draudzība” dienvidu posmu (Horvātija, Ungārija, Slovākija), rekonstrukcija, modernizācija, apkope un jaudas palielināšana (Ungārijas un Slovākijas starpsavienojumu vairs neuzskata par KIP) |
| 9.4. | Litvinov (Čehija)–Spergau (Vācija) cauruļvads: projekts jēlnaftas cauruļvada “Draudzība” pagarināšanai līdz naftas pārstrādes rūpnīcai TRM
  Spergau |
| 9.5. | Kopa – Pomerānijas cauruļvads (Polija), kurā ietilpst šādi KIP:






  9.5.1. | Naftas termināļa būve Gdaņskā |

Nr.

Definīcija

9.1.

Adamowo–Brody cauruļvads: cauruļvads, kas savieno a/s Uktransnafta apstrādes iekārtu Brody (Ukraina) un Adamowo uzglabāšanas iekārtu (Polija)

9.2.

Bratislava–Schwechat cauruļvads: cauruļvads, kas savieno Schwechat (Austrija) un Bratislavu (Slovākija)

9.3.

JANAF un Adrijas jūras cauruļvadi: esošo JANAF un Adrijas jūras cauruļvadu, kas savieno Omisalj jūras ostu Horvātijā ar cauruļvada “Draudzība” dienvidu posmu (Horvātija, Ungārija, Slovākija), rekonstrukcija, modernizācija, apkope un jaudas palielināšana (Ungārijas un Slovākijas starpsavienojumu vairs neuzskata par KIP)

9.4.

Litvinov (Čehija)–Spergau (Vācija) cauruļvads: projekts jēlnaftas cauruļvada “Draudzība” pagarināšanai līdz naftas pārstrādes rūpnīcai TRM
  Spergau

9.5.

Kopa – Pomerānijas cauruļvads (Polija), kurā ietilpst šādi KIP:

9.5.1.

Naftas termināļa būve Gdaņskā

| 9.5.2. | Pomerānijas cauruļvada paplašināšana: apvada un otras līnijas ierīkošana Pomerānijas cauruļvadā, kas savieno Plebanka uzglabāšanas iekārtu (netālu no Płock) un Gdaņskas apstrādes termināli |
| --- | --- |

9.5.2.

Pomerānijas cauruļvada paplašināšana: apvada un otras līnijas ierīkošana Pomerānijas cauruļvadā, kas savieno Plebanka uzglabāšanas iekārtu (netālu no Płock) un Gdaņskas apstrādes termināli

9.6.

TAL Plus: TAL cauruļvada starp Trieste (Itālija) un Ingolstadt (Vācija) jaudas palielināšana

10.   Prioritārā tematiskā joma “Viedo tīklu ieviešana”

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 10.1. | Ziemeļatlantijas Zaļās zonas projekts (Īrija, Apvienotā Karaliste/Ziemeļīrija): mērķis ir mazināt vēja enerģijas ražošanas piespiedu ierobežojumus, šādā nolūkā izveidojot komunikāciju infrastruktūru, uzlabojot tīkla kontroli un starpsavienojumus un izveidojot (pārrobežu) protokolus pieprasījuma pārvaldībai |
| 10.2. | Green–Me (Francija, Itālija): mērķis ir uzlabot atjaunojamo energoresursu integrāciju, ieviešot automatizācijas, kontroles un monitoringa sistēmas augstsprieguma un augstsprieguma/vidēja sprieguma apakšstacijās, tostarp komunikāciju ar atjaunojamos energoresursus izmantojošiem ģeneratoriem un uzglabāšanu primārajās apakšstacijās, kā arī datu apmaiņa, lai būtu iespējama labāka pārrobežu starpsavienojumu pārvaldība. |
| 10.3. | SINCRO.GRID (Slovēnija/Horvātija) mērķis ir atrisināt tīkla sprieguma, frekvences kontroles un pārslodzes problēmas, kas dotu iespēju plašāk ieviest atjaunojamos energoresursus un izstumt tradicionālo enerģijas ražošanu, pārvades un sadales tīklu jaunos, aktīvos elementus integrējot virtuālā pārrobežu kontroles centrā, pamatojoties uz progresīvu datu pārvaldību, kopīgu sistēmas optimizāciju un prognozēšanu, kurā iesaistīti divi kaimiņu PSO un divi kaimiņu SSO. |

Nr.

Definīcija

10.1.

Ziemeļatlantijas Zaļās zonas projekts (Īrija, Apvienotā Karaliste/Ziemeļīrija): mērķis ir mazināt vēja enerģijas ražošanas piespiedu ierobežojumus, šādā nolūkā izveidojot komunikāciju infrastruktūru, uzlabojot tīkla kontroli un starpsavienojumus un izveidojot (pārrobežu) protokolus pieprasījuma pārvaldībai

10.2.

Green–Me (Francija, Itālija): mērķis ir uzlabot atjaunojamo energoresursu integrāciju, ieviešot automatizācijas, kontroles un monitoringa sistēmas augstsprieguma un augstsprieguma/vidēja sprieguma apakšstacijās, tostarp komunikāciju ar atjaunojamos energoresursus izmantojošiem ģeneratoriem un uzglabāšanu primārajās apakšstacijās, kā arī datu apmaiņa, lai būtu iespējama labāka pārrobežu starpsavienojumu pārvaldība.

10.3.

SINCRO.GRID (Slovēnija/Horvātija) mērķis ir atrisināt tīkla sprieguma, frekvences kontroles un pārslodzes problēmas, kas dotu iespēju plašāk ieviest atjaunojamos energoresursus un izstumt tradicionālo enerģijas ražošanu, pārvades un sadales tīklu jaunos, aktīvos elementus integrējot virtuālā pārrobežu kontroles centrā, pamatojoties uz progresīvu datu pārvaldību, kopīgu sistēmas optimizāciju un prognozēšanu, kurā iesaistīti divi kaimiņu PSO un divi kaimiņu SSO.

11.   Prioritārā tematiskā joma “Elektromaģistrāles”

To KIP saraksts, kam ir divkāršs apzīmējums kā elektromaģistrālei

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| Prioritārais koridors “Jūras elektrotīkli ziemeļu jūrās” (“NSOG”) |
| 1.1.1. | Starpsavienojums starp Zeebrugge (BE) un Richborough (UK) apkaimi |
| 1.3.1. | Starpsavienojums starp Endrup (DK) un Niebüll (DE) |
| 1.3.2. | Iekšējā līnija starp Brunsbűttel un Niebűll (DE) |
| 1.4.1. | Starpsavienojums starp Kassø (DK) un Audorf (DE) |
| 1.4.2. | Iekšējā līnija starp Audorf un Hamburg/Nord (DE) |
| 1.4.3. | Iekšējā līnija starp Hamburg/Nord un Dollern (DE) |
| 1.5. | Dānijas un Nīderlandes starpsavienojums starp Endrup (DK) un Eemshaven (NL) [t. s. “COBRAcable”] |
| 1.6. | Francijas un Īrijas starpsavienojums starp La Martyre (FR) un Great Island vai Knockraha (IE) [t. s. “Ķeltu starpsavienojums”] |
| 1.7.1. | Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Cotentin (FR) un Exeter (UK) apkaimi [t. s. “FAB” projekts] |
| 1.7.2. | Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Tourbe (FR) un Chilling (UK) [t. s. “IFA2”projekts] |
| 1.7.3. | Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Coquelles (FR) un Folkestone (UK) [t. s. “ElecLink projekts”] |
| 1.8. | Vācijas un Norvēģijas starpsavienojums starp Wilster (DE) un Tonstad (NO) [t. s. “NordLink projekts”] |
| 1.10. | Norvēģijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums |
| 1.13. | Starpsavienojums starp Islandi un Apvienoto Karalisti [t. s. “Ice Link”] |
| 1.14. | Starpsavienojums starp Revsing (DK) un Bicker Fen (UK) [t. s. “Viking Link”] |
| Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu elektrotīklu starpsavienojumi Rietumeiropā” (“NSI West Electricity”) |
| 2.2.1. | Starpsavienojums starp Lixhe (BE) un Oberzier (DE) |
| 2.5.1. | Starpsavienojums starp Grande Ile (FR) un Piossasco (IT) [t. s. “Savoie–Piemont” projekts] |
| 2.7. | Francijas un Spānijas starpsavienojums starp Aquitaine (FR) un Basku zemi (ES) [t. s. “Biscay Gulf” projekts] |
| 2.9. | Vācijas iekšējā līnija starp Osterath un Philippsburg (DE), lai palielinātu jaudu pie rietumu robežām |
| 2.10. | Vācijas iekšējā līnija starp Brunsbüttel–Grοβgartach un Wilster–Grafenrheinfeld (DE), lai palielinātu jaudu pie ziemeļu un dienvidu robežām |
| 2.13. | Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojumu kopa, kurā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:






  2.13.1. | Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Woodland (IE) un Turleenan (UK) |

Nr.

Definīcija

Prioritārais koridors “Jūras elektrotīkli ziemeļu jūrās” (“NSOG”)

1.1.1.

Starpsavienojums starp Zeebrugge (BE) un Richborough (UK) apkaimi

1.3.1.

Starpsavienojums starp Endrup (DK) un Niebüll (DE)

1.3.2.

Iekšējā līnija starp Brunsbűttel un Niebűll (DE)

1.4.1.

Starpsavienojums starp Kassø (DK) un Audorf (DE)

1.4.2.

Iekšējā līnija starp Audorf un Hamburg/Nord (DE)

1.4.3.

Iekšējā līnija starp Hamburg/Nord un Dollern (DE)

1.5.

Dānijas un Nīderlandes starpsavienojums starp Endrup (DK) un Eemshaven (NL) [t. s. “COBRAcable”]

1.6.

Francijas un Īrijas starpsavienojums starp La Martyre (FR) un Great Island vai Knockraha (IE) [t. s. “Ķeltu starpsavienojums”]

1.7.1.

Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Cotentin (FR) un Exeter (UK) apkaimi [t. s. “FAB” projekts]

1.7.2.

Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Tourbe (FR) un Chilling (UK) [t. s. “IFA2”projekts]

1.7.3.

Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Coquelles (FR) un Folkestone (UK) [t. s. “ElecLink projekts”]

1.8.

Vācijas un Norvēģijas starpsavienojums starp Wilster (DE) un Tonstad (NO) [t. s. “NordLink projekts”]

1.10.

Norvēģijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums

1.13.

Starpsavienojums starp Islandi un Apvienoto Karalisti [t. s. “Ice Link”]

1.14.

Starpsavienojums starp Revsing (DK) un Bicker Fen (UK) [t. s. “Viking Link”]

Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu elektrotīklu starpsavienojumi Rietumeiropā” (“NSI West Electricity”)

2.2.1.

Starpsavienojums starp Lixhe (BE) un Oberzier (DE)

2.5.1.

Starpsavienojums starp Grande Ile (FR) un Piossasco (IT) [t. s. “Savoie–Piemont” projekts]

2.7.

Francijas un Spānijas starpsavienojums starp Aquitaine (FR) un Basku zemi (ES) [t. s. “Biscay Gulf” projekts]

2.9.

Vācijas iekšējā līnija starp Osterath un Philippsburg (DE), lai palielinātu jaudu pie rietumu robežām

2.10.

Vācijas iekšējā līnija starp Brunsbüttel–Grοβgartach un Wilster–Grafenrheinfeld (DE), lai palielinātu jaudu pie ziemeļu un dienvidu robežām

2.13.

Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojumu kopa, kurā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:

2.13.1.

Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Woodland (IE) un Turleenan (UK)

| 2.13.2. | Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Srananagh (IE) un Turleenan (UK) |
| --- | --- |

2.13.2.

Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Srananagh (IE) un Turleenan (UK)

Prioritārais koridors “Ziemeļu-dienvidu elektroenerģijas starpsavienojumi Austrumeiropas vidienē un dienvidos” (“NSI East Electricity”)

3.10.1.

Starpsavienojums starp Hadera (IL) un Kofinou (CY)

3.10.2.

Starpsavienojums starp Kofinou (CY) un Korakia, Krēta (EL)

3.10.3.

Iekšējā līnija starp Korakia, Krēta, un Attica reģionu (EL)

3.12.

Iekšējā līnija Vācijā starp Wolmirstedt un Bavāriju, lai palielinātu ziemeļu-dienvidu pārvades jaudu

Prioritārais koridors “Baltijas enerģijas tirgus starpsavienojuma plāns” (“BEMIP Electricity”)

4.1.

Dānijas un Vācijas starpsavienojums starp Tolstrup
  Gaarde (DK) un Bentwisch (DE) ar jūras vēja parkiem Kriegers Flak (DK) un Baltic 1 un 2 (DE) [t. s. “Kriegers Flak Combined Grid Solution”]”

---

| 27.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 19/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 19/22

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/90

(2016. gada 26. janvāris),

ar kuru pēc daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 102/2012, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu tērauda trošu un tauvu importam, kura izcelsme cita starpā ir Ukrainā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Spēkā esošie antidempinga pasākumi attiecībā uz konkrētu Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu sākotnēji tika noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1796/1999 (2) (“sākotnējā regula”) un pēdējoreiz paplašināti ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 102/2012 (3) (“spēkā esošie pasākumi”). |
| --- | --- |

(1)

Spēkā esošie antidempinga pasākumi attiecībā uz konkrētu Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu sākotnēji tika noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1796/1999 (2) (“sākotnējā regula”) un pēdējoreiz paplašināti ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 102/2012 (3) (“spēkā esošie pasākumi”).

2

3

| (2) | Spēkā esošie pasākumi ir ad valorem maksājums 51,8 % apmērā. |
| --- | --- |

(2)

Spēkā esošie pasākumi ir ad valorem maksājums 51,8 % apmērā.

ad valorem

1.2.   Pārskatīšanas pieprasījums

Pārskatīšanas pieprasījums

| (3) | Eiropas Komisija (“Komisija”) saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam. Pieprasījumu iesniedza ražotājs eksportētājs Ukrainā – PJSC “PA”
  “Stalkanat-Silur”
  (“pieprasījuma iesniedzējs”). |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Komisija (“Komisija”) saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam. Pieprasījumu iesniedza ražotājs eksportētājs Ukrainā – PJSC “PA”
  “Stalkanat-Silur”
  (“pieprasījuma iesniedzējs”).

PJSC “PA”
  “Stalkanat-Silur”

| (4) | Pieprasījums attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju. |
| --- | --- |

(4)

Pieprasījums attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju.

| (5) | Pieprasījuma iesniedzējs pieprasījumā sniedza pirmšķietamus pierādījumus, ka izmaiņas tā pašreizējā struktūrā, kas notikušas cita starpā sakarā ar divu nesaistītu Ukrainas ražotāju eksportētāju (no kuriem tikai viens iepriekš izmeklēts atsevišķi) apvienošanos, ir ilglaicīgas. |
| --- | --- |

(5)

Pieprasījuma iesniedzējs pieprasījumā sniedza pirmšķietamus pierādījumus, ka izmaiņas tā pašreizējā struktūrā, kas notikušas cita starpā sakarā ar divu nesaistītu Ukrainas ražotāju eksportētāju (no kuriem tikai viens iepriekš izmeklēts atsevišķi) apvienošanos, ir ilglaicīgas.

| (6) | Turklāt pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka, ņemot vērā paša pieprasījuma iesniedzēja iekšzemes cenas vai tā salikto normālo vērtību (ražošanas izmaksas, pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PVA) un peļņa), nevis iepriekš izmantoto analogās valsts normālo vērtību, pieprasījuma iesniedzēja dempinga starpība ir ievērojami zemāka nekā pašreizējie pasākumi. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka, ņemot vērā paša pieprasījuma iesniedzēja iekšzemes cenas vai tā salikto normālo vērtību (ražošanas izmaksas, pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PVA) un peļņa), nevis iepriekš izmantoto analogās valsts normālo vērtību, pieprasījuma iesniedzēja dempinga starpība ir ievērojami zemāka nekā pašreizējie pasākumi.

| (7) | Tādēļ pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka pasākumu turpināšana pašreizējā līmenī vairs nav nepieciešama, lai kompensētu iepriekš konstatētā kaitējumu izraisošā dempinga ietekmi. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka pasākumu turpināšana pašreizējā līmenī vairs nav nepieciešama, lai kompensētu iepriekš konstatētā kaitējumu izraisošā dempinga ietekmi.

1.3.   Pārskatīšanas sākšana

Pārskatīšanas sākšana

| (8) | Komisija informēja dalībvalstis, konstatēja, ka ir pietiekami pierādījumi, lai sāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, un ar paziņojumu, kas 2014. gada 18. novembrī publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4), paziņoja par izmeklēšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tikai attiecībā uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju. |
| --- | --- |

(8)

Komisija informēja dalībvalstis, konstatēja, ka ir pietiekami pierādījumi, lai sāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, un ar paziņojumu, kas 2014. gada 18. novembrī publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4), paziņoja par izmeklēšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tikai attiecībā uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4

1.4.   Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

| (9) | Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, uz ko attiecās gan sākotnējā izmeklēšana, gan pēdējā izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti spēkā esošie pasākumi, proti, Ukrainas izcelsmes tērauda troses un tauvas, tostarp slēgtas konstrukcijas troses, izņemot nerūsējoša tērauda troses un tauvas, kuru maksimālais šķērsgriezuma diametrs pārsniedz 3 mm (“attiecīgais ražojums” jeb “SWR”) un kuras patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 un ex 7312 10 98. |
| --- | --- |

(9)

Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, uz ko attiecās gan sākotnējā izmeklēšana, gan pēdējā izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti spēkā esošie pasākumi, proti, Ukrainas izcelsmes tērauda troses un tauvas, tostarp slēgtas konstrukcijas troses, izņemot nerūsējoša tērauda troses un tauvas, kuru maksimālais šķērsgriezuma diametrs pārsniedz 3 mm (“attiecīgais ražojums” jeb “SWR”) un kuras patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 un ex 7312 10 98.

SWR

| (10) | Ražojumam, ko ražo un pārdod Ukrainā un trešās valstīs, un ražojumam, kuru eksportē uz Savienību, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galīgās izmantošanas veidi, tādēļ šos ražojumus uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(10)

Ražojumam, ko ražo un pārdod Ukrainā un trešās valstīs, un ražojumam, kuru eksportē uz Savienību, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galīgās izmantošanas veidi, tādēļ šos ražojumus uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

1.5.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (11) | Komisija par starpposma pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, zināmo Savienības ražošanas nozares apvienību un Ukrainas iestādes. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski izteikt viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausītu. |
| --- | --- |

(11)

Komisija par starpposma pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, zināmo Savienības ražošanas nozares apvienību un Ukrainas iestādes. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski izteikt viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausītu.

| (12) | Komisija nosūtīja pieteikuma iesniedzējam anketu un noteiktajā termiņā saņēma atbildi. Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai. Tika veikts pārbaudes apmeklējums pieprasījuma iesniedzēja telpās Odesā, Ukrainā. |
| --- | --- |

(12)

Komisija nosūtīja pieteikuma iesniedzējam anketu un noteiktajā termiņā saņēma atbildi. Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai. Tika veikts pārbaudes apmeklējums pieprasījuma iesniedzēja telpās Odesā, Ukrainā.

1.6.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

| (13) | Pārskatīšanas izmeklēšana aptvēra laika periodu no 2013. gada 1. jūlija līdz 2014. gada 30. septembrim. |
| --- | --- |

(13)

Pārskatīšanas izmeklēšana aptvēra laika periodu no 2013. gada 1. jūlija līdz 2014. gada 30. septembrim.

2.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

2.1.   Dempings

Dempings

2.1.1.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (14) | Eksporta pārdošanas kopējais apjoms uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā aprobežojās tikai ar diviem pārdošanas darījumiem un, kā paskaidrots 26. apsvērumā, šie darījumi netika uzskatīti par reprezentatīviem. Kā arī norādīts 26. apsvērumā, eksporta cena tādēļ tika noteikta, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja veikto eksporta pārdošanu uz trešām valstīm pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Pārdošanas apjoms uz trešo valstu tirgiem tika izmantots, lai novērtētu iekšzemes pārdošanas apjoma reprezentativitāti normālās vērtības noteikšanas nolūkos, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(14)

Eksporta pārdošanas kopējais apjoms uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā aprobežojās tikai ar diviem pārdošanas darījumiem un, kā paskaidrots 26. apsvērumā, šie darījumi netika uzskatīti par reprezentatīviem. Kā arī norādīts 26. apsvērumā, eksporta cena tādēļ tika noteikta, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja veikto eksporta pārdošanu uz trešām valstīm pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Pārdošanas apjoms uz trešo valstu tirgiem tika izmantots, lai novērtētu iekšzemes pārdošanas apjoma reprezentativitāti normālās vērtības noteikšanas nolūkos, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 2. punktā.

| (15) | Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms noteica, vai kopējais pieprasījuma iesniedzēja līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem klientiem bija uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā kopējo eksportu uz trešām valstīm. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu tika konstatēts, ka iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, jo kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija vismaz 5 % no kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(15)

Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms noteica, vai kopējais pieprasījuma iesniedzēja līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem klientiem bija uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā kopējo eksportu uz trešām valstīm. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu tika konstatēts, ka iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, jo kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija vismaz 5 % no kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz trešām valstīm.

| (16) | Par katru ražojuma veidu, ko pieprasījuma iesniedzējs bija pārdevis iekšzemes tirgū un kas bija tieši salīdzināms ar eksportam uz trešām valstīm pārdoto ražojuma veidu, tika noteikts, vai pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir bijis pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēta ražojuma veida pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā minētā veida ražojumu kopējais pārdošanas apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no līdzīgā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma eksportam uz trešām valstīm šajā periodā. |
| --- | --- |

(16)

Par katru ražojuma veidu, ko pieprasījuma iesniedzējs bija pārdevis iekšzemes tirgū un kas bija tieši salīdzināms ar eksportam uz trešām valstīm pārdoto ražojuma veidu, tika noteikts, vai pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir bijis pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēta ražojuma veida pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā minētā veida ražojumu kopējais pārdošanas apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no līdzīgā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma eksportam uz trešām valstīm šajā periodā.

| (17) | Turklāt, ievērojot pamatregulas 2. panta 4. punktu, tika pārbaudīts, vai katra ražojuma veida pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas veikts parastā tirdzniecības apritē. To darīja, katram attiecīgā ražojuma veidam, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēts uz trešām valstīm, nosakot, kāds ir rentablās iekšzemes pārdošanas neatkarīgiem klientiem īpatsvars. |
| --- | --- |

(17)

Turklāt, ievērojot pamatregulas 2. panta 4. punktu, tika pārbaudīts, vai katra ražojuma veida pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas veikts parastā tirdzniecības apritē. To darīja, katram attiecīgā ražojuma veidam, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēts uz trešām valstīm, nosakot, kāds ir rentablās iekšzemes pārdošanas neatkarīgiem klientiem īpatsvars.

| (18) | Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma realizācija iekšzemes tirgū bija rentabla un vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vienas vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, ražojuma veida normālo vērtību aprēķināja kā visu attiecīgā ražojuma veida pārdošanas apjoma faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā to, vai minētā pārdošana bijusi rentabla. |
| --- | --- |

(18)

Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma realizācija iekšzemes tirgū bija rentabla un vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vienas vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, ražojuma veida normālo vērtību aprēķināja kā visu attiecīgā ražojuma veida pārdošanas apjoma faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā to, vai minētā pārdošana bijusi rentabla.

| (19) | Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedza 80 % pārdošanas kopapjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida rentablās pārdošanas, kas veikta pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, vidējo svērto cenu. |
| --- | --- |

(19)

Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedza 80 % pārdošanas kopapjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida rentablās pārdošanas, kas veikta pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, vidējo svērto cenu.

| (20) | Ja normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot pieprasījuma iesniedzēja pārdotā ražojuma veida iekšzemes tirgus cenas, normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(20)

Ja normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot pieprasījuma iesniedzēja pārdotā ražojuma veida iekšzemes tirgus cenas, normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.

| (21) | Aprēķinot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas apmēri saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu pamatojās uz faktiskajiem datiem par parastā tirdzniecības apritē notikušu līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, ko veicis pieprasījuma iesniedzējs. |
| --- | --- |

(21)

Aprēķinot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas apmēri saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu pamatojās uz faktiskajiem datiem par parastā tirdzniecības apritē notikušu līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, ko veicis pieprasījuma iesniedzējs.

| (22) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka normālās vērtības noteikšanā nebūtu jāņem vērā tā veiktā iekšzemes pārdošana valsts uzņēmumiem (VU). Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka sakarā ar to, ka pastāv augstāks nemaksāšanas vai maksājuma ievērojama kavējuma risks, kas atspoguļojas arī uzņēmuma iekšējā cenu noteikšanas politikā, VU prasītās cenas sistemātiski bija augstākas nekā citiem klientiem iekšzemes tirgū prasītās cenas. Tika apgalvots, ka tādējādi augstākās cenas nav saistītas ar attiecīgā ražojuma īpašībām. Otrkārt, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja – ja normālo vērtību aprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, būtu jāizmanto tikai pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas, kuras radušās iekšzemes pārdošanā neatkarīgiem izplatītājiem, lai nodrošinātu salīdzināmību ar eksporta pārdošanu, kas veikta tikai tādiem pašiem klientiem. |
| --- | --- |

(22)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka normālās vērtības noteikšanā nebūtu jāņem vērā tā veiktā iekšzemes pārdošana valsts uzņēmumiem (VU). Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka sakarā ar to, ka pastāv augstāks nemaksāšanas vai maksājuma ievērojama kavējuma risks, kas atspoguļojas arī uzņēmuma iekšējā cenu noteikšanas politikā, VU prasītās cenas sistemātiski bija augstākas nekā citiem klientiem iekšzemes tirgū prasītās cenas. Tika apgalvots, ka tādējādi augstākās cenas nav saistītas ar attiecīgā ražojuma īpašībām. Otrkārt, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja – ja normālo vērtību aprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, būtu jāizmanto tikai pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas, kuras radušās iekšzemes pārdošanā neatkarīgiem izplatītājiem, lai nodrošinātu salīdzināmību ar eksporta pārdošanu, kas veikta tikai tādiem pašiem klientiem.

| (23) | Attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja lūgumu normālās vērtības noteikšanā neņemt vērā iekšzemes pārdošanu VU izmeklēšanas gaitā savāktie pierādījumi apliecināja, ka pārdošanas cenas VU katram ražojuma veidam vidēji visu laiku bija augstākas nekā jebkura cita veida klientiem iekšzemes tirgū. Šī pastāvīgā cenu atšķirība radās, kombinējot virkni īpašu faktoru, kas skar vienīgi šā veida klientu iekšzemes tirgū: i) pieprasījuma iesniedzējs uzskata, ka pārdošanā VU pastāv augsts nemaksāšanas vai maksājumu ievērojama kavējuma risks; ii) šāda stratēģija tiek faktiski piemērota, piešķirot VU daudz garākus kredīta periodus (ietverot iespēju vēl vairāk atlikt maksājumu, kā noteikts līgumā); iii) kavētu maksājumu vēsture; iv) Ukrainas tiesību akti atbrīvo VU no pienākuma apmierināt kreditoru prasības bankrota gadījumā; v) pārdošana VU notiek pēc sarežģītām konkursa procedūrām, kur līguma noteikumi nav apspriežami un tiek izmantots iepriekš noteikts standarta līgums, un vi) likums VU liedz par iegādātajām precēm maksāt avansā. Tādējādi, pamatojoties uz šiem īpašajiem apstākļiem, pieprasījuma iesniedzēja apgalvojums tika pieņemts. |
| --- | --- |

(23)

Attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja lūgumu normālās vērtības noteikšanā neņemt vērā iekšzemes pārdošanu VU izmeklēšanas gaitā savāktie pierādījumi apliecināja, ka pārdošanas cenas VU katram ražojuma veidam vidēji visu laiku bija augstākas nekā jebkura cita veida klientiem iekšzemes tirgū. Šī pastāvīgā cenu atšķirība radās, kombinējot virkni īpašu faktoru, kas skar vienīgi šā veida klientu iekšzemes tirgū: i) pieprasījuma iesniedzējs uzskata, ka pārdošanā VU pastāv augsts nemaksāšanas vai maksājumu ievērojama kavējuma risks; ii) šāda stratēģija tiek faktiski piemērota, piešķirot VU daudz garākus kredīta periodus (ietverot iespēju vēl vairāk atlikt maksājumu, kā noteikts līgumā); iii) kavētu maksājumu vēsture; iv) Ukrainas tiesību akti atbrīvo VU no pienākuma apmierināt kreditoru prasības bankrota gadījumā; v) pārdošana VU notiek pēc sarežģītām konkursa procedūrām, kur līguma noteikumi nav apspriežami un tiek izmantots iepriekš noteikts standarta līgums, un vi) likums VU liedz par iegādātajām precēm maksāt avansā. Tādējādi, pamatojoties uz šiem īpašajiem apstākļiem, pieprasījuma iesniedzēja apgalvojums tika pieņemts.

| (24) | Attiecībā uz prasību normālās vērtības aprēķināšanā izmantot tikai PVA izmaksas, kas radušās, veicot pārdošanu neatkarīgiem izplatītājiem, pamatregulas 2. panta 6. punktā noteikts, ka PVA izmaksu summām būtu jābalstās uz faktiskajiem datiem par pieprasījuma iesniedzēja līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē. Saskaņā ar šo pantu pieprasījuma iesniedzēja dati tika izmantoti attiecībā uz visu pārdošanu (izņemot pārdošanu VU) iekšzemes tirgū. Tā kā pārdošanas cenas galalietotājiem iekšzemes tirgū tika koriģētas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) punktu (kā paskaidrots 30. un 31. apsvērumā), tās bija salīdzināmas ar pārdošanu iekšzemes tirgū neatkarīgiem izplatītājiem. Tāpēc šī prasība tika noraidīta. |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz prasību normālās vērtības aprēķināšanā izmantot tikai PVA izmaksas, kas radušās, veicot pārdošanu neatkarīgiem izplatītājiem, pamatregulas 2. panta 6. punktā noteikts, ka PVA izmaksu summām būtu jābalstās uz faktiskajiem datiem par pieprasījuma iesniedzēja līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē. Saskaņā ar šo pantu pieprasījuma iesniedzēja dati tika izmantoti attiecībā uz visu pārdošanu (izņemot pārdošanu VU) iekšzemes tirgū. Tā kā pārdošanas cenas galalietotājiem iekšzemes tirgū tika koriģētas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) punktu (kā paskaidrots 30. un 31. apsvērumā), tās bija salīdzināmas ar pārdošanu iekšzemes tirgū neatkarīgiem izplatītājiem. Tāpēc šī prasība tika noraidīta.

| (25) | Pieprasījuma iesniedzējs arī norādīja, ka, aprēķinot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, būtu jāizmanto samērīgs peļņas procents 5 % apmērā. Viņš atsaucās uz iepriekšējo izmeklēšanu attiecībā uz SWR, kur šāds peļņas procents tika uzskatīts par samērīgu. Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka peļņas līmenim jebkurā gadījumā nevajadzētu pārsniegt peļņas līmeni, kas gūts pārdošanā neatkarīgiem izplatītājiem, jo šis tirdzniecības līmenis ir salīdzināms ar eksporta pārdošanas līmeni. Tomēr pamatregulas 2. panta 6. punktā paredzēts, ka PVA izmaksas un peļņa būtu jānosaka, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja faktiskajiem datiem, kas attiecas uz līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē. Tā kā šie dati bija pieejami, tie tika izmantoti saskaņā ar šo pantu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(25)

Pieprasījuma iesniedzējs arī norādīja, ka, aprēķinot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, būtu jāizmanto samērīgs peļņas procents 5 % apmērā. Viņš atsaucās uz iepriekšējo izmeklēšanu attiecībā uz SWR, kur šāds peļņas procents tika uzskatīts par samērīgu. Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka peļņas līmenim jebkurā gadījumā nevajadzētu pārsniegt peļņas līmeni, kas gūts pārdošanā neatkarīgiem izplatītājiem, jo šis tirdzniecības līmenis ir salīdzināms ar eksporta pārdošanas līmeni. Tomēr pamatregulas 2. panta 6. punktā paredzēts, ka PVA izmaksas un peļņa būtu jānosaka, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja faktiskajiem datiem, kas attiecas uz līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē. Tā kā šie dati bija pieejami, tie tika izmantoti saskaņā ar šo pantu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

SWR

2.1.2.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (26) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā notika tikai divi pārdošanas darījumi uz Savienību. Tie netika uzskatīti par reprezentatīviem sakarā ar to nelielo apjomu un faktu, ka pārdošana notika tikai vienam klientam, piemērojot īpašas ražojuma specifikācijas. Tādēļ eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, kas ļauj aprēķināt eksporta cenu uz kāda cita pieņemama pamata. Šajā gadījumā eksporta cenas aprēķināšanai tika izmantota pieprasījuma iesniedzēja veiktā līdzīgā ražojuma pārdošana uz trešām valstīm pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Pārdošana uz trešām valstīm bija notikusi lielos apjomos un lielam skaitam klientu, un izmeklēšanā netika atklāti cenas izkropļojumi vai citi faktori trešo valstu tirgos, kas liecinātu, ka pieprasījuma iesniedzēja veikto pārdošanu uz šiem tirgiem eksporta cenas noteikšanas nolūkos izmantot nevarētu. |
| --- | --- |

(26)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā notika tikai divi pārdošanas darījumi uz Savienību. Tie netika uzskatīti par reprezentatīviem sakarā ar to nelielo apjomu un faktu, ka pārdošana notika tikai vienam klientam, piemērojot īpašas ražojuma specifikācijas. Tādēļ eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, kas ļauj aprēķināt eksporta cenu uz kāda cita pieņemama pamata. Šajā gadījumā eksporta cenas aprēķināšanai tika izmantota pieprasījuma iesniedzēja veiktā līdzīgā ražojuma pārdošana uz trešām valstīm pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Pārdošana uz trešām valstīm bija notikusi lielos apjomos un lielam skaitam klientu, un izmeklēšanā netika atklāti cenas izkropļojumi vai citi faktori trešo valstu tirgos, kas liecinātu, ka pieprasījuma iesniedzēja veikto pārdošanu uz šiem tirgiem eksporta cenas noteikšanas nolūkos izmantot nevarētu.

2.1.3.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (27) | Vidējā normālā vērtība un vidējā eksporta cena tika salīdzināta EXW līmenī. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā transporta un kredītu izmaksu atšķirību. |
| --- | --- |

(27)

Vidējā normālā vērtība un vidējā eksporta cena tika salīdzināta EXW līmenī. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā transporta un kredītu izmaksu atšķirību.

| (28) | Pieprasījuma iesniedzējs lūdza koriģēt normālo vērtību, ņemot vērā arī tirdzniecības līmeņa atšķirības, norādot, ka tā iekšzemes tirgū veiktā pārdošana mazumtirgotājiem un galalietotājiem ar reģionālo tirdzniecības centru starpniecību nav salīdzināma ar pārdošanu neatkarīgiem izplatītājiem. Tāpat pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka visa tā eksporta pārdošana notikusi neatkarīgiem izplatītājiem, un tādēļ tā ir salīdzināma vienīgi ar iekšzemes pārdošanu neatkarīgiem izplatītājiem. Tika apgalvots, ka korekcijas apjomu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) punktu būtu jāaprēķina, pamatojoties uz vidējo svērto cenu starpību starp abiem tirdzniecības līmeņiem iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(28)

Pieprasījuma iesniedzējs lūdza koriģēt normālo vērtību, ņemot vērā arī tirdzniecības līmeņa atšķirības, norādot, ka tā iekšzemes tirgū veiktā pārdošana mazumtirgotājiem un galalietotājiem ar reģionālo tirdzniecības centru starpniecību nav salīdzināma ar pārdošanu neatkarīgiem izplatītājiem. Tāpat pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka visa tā eksporta pārdošana notikusi neatkarīgiem izplatītājiem, un tādēļ tā ir salīdzināma vienīgi ar iekšzemes pārdošanu neatkarīgiem izplatītājiem. Tika apgalvots, ka korekcijas apjomu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) punktu būtu jāaprēķina, pamatojoties uz vidējo svērto cenu starpību starp abiem tirdzniecības līmeņiem iekšzemes tirgū.

| (29) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs atkārtoja savu prasību veikt korekciju saistībā ar atšķirībām tirdzniecības līmenī. Turklāt viņš apgalvoja, ka tirdzniecības līmeņa korekcijas nepieciešamības novērtējums būtu jāveic reizi ceturksnī, lai novērstu ietekmi, kāda ir Ukrainas valūtas devalvācijai pret ārvalstu valūtām, kura ietekmē izejvielu cenas, un augstajai inflācijai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(29)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs atkārtoja savu prasību veikt korekciju saistībā ar atšķirībām tirdzniecības līmenī. Turklāt viņš apgalvoja, ka tirdzniecības līmeņa korekcijas nepieciešamības novērtējums būtu jāveic reizi ceturksnī, lai novērstu ietekmi, kāda ir Ukrainas valūtas devalvācijai pret ārvalstu valūtām, kura ietekmē izejvielu cenas, un augstajai inflācijai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (30) | Izmeklēšanā atklājās, ka pārdošana mazumtirgotājiem (ar reģionālo tirdzniecības centru starpniecību) patiešām tika veikta citā tirdzniecības līmenī nekā eksporta pārdošana un ka šī atšķirība atspoguļojās pārdošanas cenās. Iekšzemes pārdošanas cenas galalietotājiem ar reģionālo tirdzniecības centru starpniecību pastāvīgi bija augstākas, bet apjomi ievērojami zemāki, nekā veicot pārdošanu neatkarīgiem izplatītājiem. Turklāt galalietotāji varēja izmantot papildu pakalpojumus, ko piedāvā reģionālie tirdzniecības centri. Tāpēc tika piešķirta korekcija saistībā ar tirdzniecības līmeņa atšķirībām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) punktu. |
| --- | --- |

(30)

Izmeklēšanā atklājās, ka pārdošana mazumtirgotājiem (ar reģionālo tirdzniecības centru starpniecību) patiešām tika veikta citā tirdzniecības līmenī nekā eksporta pārdošana un ka šī atšķirība atspoguļojās pārdošanas cenās. Iekšzemes pārdošanas cenas galalietotājiem ar reģionālo tirdzniecības centru starpniecību pastāvīgi bija augstākas, bet apjomi ievērojami zemāki, nekā veicot pārdošanu neatkarīgiem izplatītājiem. Turklāt galalietotāji varēja izmantot papildu pakalpojumus, ko piedāvā reģionālie tirdzniecības centri. Tāpēc tika piešķirta korekcija saistībā ar tirdzniecības līmeņa atšķirībām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) punktu.

| (31) | Pieprasījuma iesniedzēja veiktie prasītās korekcijas aprēķini balstījās uz vispārējo vidējās cenas atšķirību starp abiem tirdzniecības līmeņiem, kas svērta, ievērojot pārdošanas apjomus neatkarīgiem izplatītājiem. Tomēr neatkarīgiem izplatītājiem veiktās pārdošanas apjomiem nevajadzētu ietekmēt korekcijas līmeni. Tāpēc Komisija aprēķināja korekciju, pamatojoties uz vidējo svērto cenu starpību par tonnu un katram ražojuma veidam, izmantojot tikai pārdošanas apjomu galalietotājiem. |
| --- | --- |

(31)

Pieprasījuma iesniedzēja veiktie prasītās korekcijas aprēķini balstījās uz vispārējo vidējās cenas atšķirību starp abiem tirdzniecības līmeņiem, kas svērta, ievērojot pārdošanas apjomus neatkarīgiem izplatītājiem. Tomēr neatkarīgiem izplatītājiem veiktās pārdošanas apjomiem nevajadzētu ietekmēt korekcijas līmeni. Tāpēc Komisija aprēķināja korekciju, pamatojoties uz vidējo svērto cenu starpību par tonnu un katram ražojuma veidam, izmantojot tikai pārdošanas apjomu galalietotājiem.

| (32) | Visbeidzot, korekcija netika aprēķināta par katru ceturksni, kā ierosināja pieprasījuma iesniedzējs, jo tika konstatēts, ka tas nevarētu novērst 29. apsvērumā minēto izkropļojumu ietekmi. |
| --- | --- |

(32)

Visbeidzot, korekcija netika aprēķināta par katru ceturksni, kā ierosināja pieprasījuma iesniedzējs, jo tika konstatēts, ka tas nevarētu novērst 29. apsvērumā minēto izkropļojumu ietekmi.

2.1.4.   Dempinga starpība

Dempinga starpība

| (33) | Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar līdzīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto cenu eksportam uz trešām valstīm. Šis salīdzinājums atklāja dempingu. |
| --- | --- |

(33)

Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar līdzīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto cenu eksportam uz trešām valstīm. Šis salīdzinājums atklāja dempingu.

| (34) | Tika noteikts, ka pieprasījuma iesniedzēja dempinga starpība, kas izteikta procentos no neto cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, bija 10,5 %. |
| --- | --- |

(34)

Tika noteikts, ka pieprasījuma iesniedzēja dempinga starpība, kas izteikta procentos no neto cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, bija 10,5 %.

2.2.   Mainīto apstākļu ilglaicīgums

Mainīto apstākļu ilglaicīgums

| (35) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu pārbaudīja, vai ir pamatoti uzskatīt, ka mainījušies apstākļi attiecībā uz dempingu ir ilglaicīgi. |
| --- | --- |

(35)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu pārbaudīja, vai ir pamatoti uzskatīt, ka mainījušies apstākļi attiecībā uz dempingu ir ilglaicīgi.

| (36) | Patlaban piemērojamais antidempinga maksājums tika noteikts sākotnējā izmeklēšanā. Minētajā izmeklēšanā noteiktajā izmeklēšanas periodā Ukraina tika uzskatīta par pārejas ekonomiku, tādēļ normālā vērtība tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu. Tādējādi normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas maksājamas analogas tirgus ekonomikas valsts tirgū, proti, Polijā. |
| --- | --- |

(36)

Patlaban piemērojamais antidempinga maksājums tika noteikts sākotnējā izmeklēšanā. Minētajā izmeklēšanā noteiktajā izmeklēšanas periodā Ukraina tika uzskatīta par pārejas ekonomiku, tādēļ normālā vērtība tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu. Tādējādi normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas maksājamas analogas tirgus ekonomikas valsts tirgū, proti, Polijā.

| (37) | 2005. gadā Ukrainai tika piešķirts tirgus ekonomikas statuss, tāpēc pamatregulas 2. panta 7. punkts uz to vairs neattiecas. Tādēļ pieprasījuma iesniedzēja dempinga starpība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pamatojās uz paša pieprasījuma iesniedzēja iesniegtajiem pārbaudītajiem datiem. |
| --- | --- |

(37)

2005. gadā Ukrainai tika piešķirts tirgus ekonomikas statuss, tāpēc pamatregulas 2. panta 7. punkts uz to vairs neattiecas. Tādēļ pieprasījuma iesniedzēja dempinga starpība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pamatojās uz paša pieprasījuma iesniedzēja iesniegtajiem pārbaudītajiem datiem.

| (38) | Izmeklēšanā gūtie un pārbaudītie pierādījumi apstiprināja izmaiņas pašreizējā uzņēmuma struktūrā, pamatojoties uz divu agrāk nesaistītu ražotāju eksportētāju un trešās struktūras, kas atbildīga par pārdošanu un tirgvedību, apvienošanos. Apvienošanās notika 2010. gadā. Šīs pārmaiņas uzskatāmas par ilglaicīgām, jo uzdevumi, ko agrāk veica atsevišķās struktūras, tika faktiski nodoti pieprasījuma iesniedzējam. Nekas neliecināja par iespējamām izmaiņām nākotnē. |
| --- | --- |

(38)

Izmeklēšanā gūtie un pārbaudītie pierādījumi apstiprināja izmaiņas pašreizējā uzņēmuma struktūrā, pamatojoties uz divu agrāk nesaistītu ražotāju eksportētāju un trešās struktūras, kas atbildīga par pārdošanu un tirgvedību, apvienošanos. Apvienošanās notika 2010. gadā. Šīs pārmaiņas uzskatāmas par ilglaicīgām, jo uzdevumi, ko agrāk veica atsevišķās struktūras, tika faktiski nodoti pieprasījuma iesniedzējam. Nekas neliecināja par iespējamām izmaiņām nākotnē.

| (39) | Tāpēc, ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka apstākļi, kuru rezultātā sākta šī pārskatīšana, šķiet, tuvākajā nākotnē nevarētu mainīties tā, lai tas ietekmētu pašreizējās pārskatīšanas konstatējumus. Tādējādi tiek secināts, ka pārmaiņas uzskatāmas par ilglaicīgām un pasākumi pašreizējā līmenī vairs nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(39)

Tāpēc, ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka apstākļi, kuru rezultātā sākta šī pārskatīšana, šķiet, tuvākajā nākotnē nevarētu mainīties tā, lai tas ietekmētu pašreizējās pārskatīšanas konstatējumus. Tādējādi tiek secināts, ka pārmaiņas uzskatāmas par ilglaicīgām un pasākumi pašreizējā līmenī vairs nav jāpiemēro.

| (40) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas Savienības Stiepļu trošu ražotāju sadarbības komiteja (EWRIS) norādīja, ka militārās operācijas, kas notiek Ukrainas reģionā, kur atrodas viena no abām pieprasījuma iesniedzēja ražotnēm, neļauj secināt, ka 38. apsvērumā minētās izmaiņas ir ilglaicīgas. Šajā sakarā vispirms jāatzīmē, ka secinājums par mainīto apstākļu ilglaicīgumu attiecībā uz dempingu ir balstīts uz diviem 37. un 38. apsvērumā minētiem elementiem, no kuriem EWRIS apstrīd tikai vienu. Otrkārt, izmeklēšanā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzēja ražotne Doņeckas reģionā nedarbojas kopš 2014. gada vasaras, tādējādi ierobežojot pieprasījuma iesniedzēja ražošanas jaudu. Šāds pieprasījuma iesniedzēja lēmums, kas pamatots ar drošības apsvērumiem, nav pretrunā konstatējumam, ka divu agrāko SWR ražotāju apvienošanās ir spēkā no 2010. gada un ka tā nozīmē ilglaicīgas strukturālas izmaiņas abu uzņēmumu darbībā. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(40)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas Savienības Stiepļu trošu ražotāju sadarbības komiteja (EWRIS) norādīja, ka militārās operācijas, kas notiek Ukrainas reģionā, kur atrodas viena no abām pieprasījuma iesniedzēja ražotnēm, neļauj secināt, ka 38. apsvērumā minētās izmaiņas ir ilglaicīgas. Šajā sakarā vispirms jāatzīmē, ka secinājums par mainīto apstākļu ilglaicīgumu attiecībā uz dempingu ir balstīts uz diviem 37. un 38. apsvērumā minētiem elementiem, no kuriem EWRIS apstrīd tikai vienu. Otrkārt, izmeklēšanā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzēja ražotne Doņeckas reģionā nedarbojas kopš 2014. gada vasaras, tādējādi ierobežojot pieprasījuma iesniedzēja ražošanas jaudu. Šāds pieprasījuma iesniedzēja lēmums, kas pamatots ar drošības apsvērumiem, nav pretrunā konstatējumam, ka divu agrāko SWR ražotāju apvienošanās ir spēkā no 2010. gada un ka tā nozīmē ilglaicīgas strukturālas izmaiņas abu uzņēmumu darbībā. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

EWRIS

EWRIS

SWR

3.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (41) | Ņemot vērā šīs pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātus, tiek uzskatīts par lietderīgu grozīt antidempinga maksājumu, ko piemēro attiecīgā ražojuma importam no Ukrainas, ieviešot PJSC “PA”
  “Stalkanat-Silur”
  piemērojamo maksājumu 10,5 % apmērā. |
| --- | --- |

(41)

Ņemot vērā šīs pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātus, tiek uzskatīts par lietderīgu grozīt antidempinga maksājumu, ko piemēro attiecīgā ražojuma importam no Ukrainas, ieviešot PJSC “PA”
  “Stalkanat-Silur”
  piemērojamo maksājumu 10,5 % apmērā.

PJSC “PA”
  “Stalkanat-Silur”

| (42) | Šis secinājums nemaina spēkā esošos valsts līmeņa maksājumus. |
| --- | --- |

(42)

Šis secinājums nemaina spēkā esošos valsts līmeņa maksājumus.

4.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (43) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekšminēto secinājumu pamatā, un tām bija iespēja sniegt piezīmes. To piezīmes attiecīgos gadījumos ir ņemtas vērā. Ņemot vērā, ka šīs piezīmes radīja būtiskas izmaiņas Komisijas secinājumos attiecībā uz dempinga starpību, otra informācijas izpaušana ieinteresētajām personām notika 2015. gada 8. decembrī. Arī piezīmes pēc otrās informācijas izpaušanas attiecīgos gadījumos ir ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(43)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekšminēto secinājumu pamatā, un tām bija iespēja sniegt piezīmes. To piezīmes attiecīgos gadījumos ir ņemtas vērā. Ņemot vērā, ka šīs piezīmes radīja būtiskas izmaiņas Komisijas secinājumos attiecībā uz dempinga starpību, otra informācijas izpaušana ieinteresētajām personām notika 2015. gada 8. decembrī. Arī piezīmes pēc otrās informācijas izpaušanas attiecīgos gadījumos ir ņemtas vērā.

| (44) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(44)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 102/2012 1. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas jāpiemēro CIF neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas 1. punktā aprakstītajam Ukrainas izcelsmes ražojumam, ir šāda.

| Uzņēmums | Antidempinga maksājuma likme (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| PJSC “PA”“Stalkanat-Silur” | 10,5 | C052 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 51,8 | C999 |

Uzņēmums

Antidempinga maksājuma likme (%)

Taric papildu kods

PJSC “PA”“Stalkanat-Silur”

10,5

C052

Visi pārējie uzņēmumi

51,8

C999

Iepriekš tabulā minētajam uzņēmumam individuālo maksājuma likmi piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, uz kura jābūt šādai deklarācijai, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka (apjoms) tērauda trošu un tauvu, kas pārdotas eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražoti (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Ukrainā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.” Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  Padomes 1999. gada 12. augusta Regula (EK) Nr. 1796/1999, ar ko attiecībā uz tērauda trošu un tauvu importu ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā, Ungārijā, Indijā, Meksikā, Polijā, Dienvidāfrikā un Ukrainā piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē uzlikto pagaidu maksājumu, kā arī izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz importu ar izcelsmi Korejas Republikā (OV L 217, 17.8.1999., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes 2012. gada 27. janvāra Īstenošanas regula (ES) Nr. 102/2012, ar kuru pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu Ķīnas Tautas Republikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam noteikto galīgo antidempinga maksājumu attiecina arī uz tādu tērauda trošu un tauvu importu, kas sūtītas no Marokas, Moldovas un Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir deklarētas ar izcelsmi minētajās valstīs, un ar kuru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu izbeidz termiņa beigu pārskatīšanas procedūru attiecībā uz Dienvidāfrikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu (OV L 36, 9.2.2012., 1. lpp.).

3

(4)  Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam (OV C 410, 18.11.2014., 15. lpp.).

4

---

| 27.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 19/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 19/28

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/91

(2016. gada 26. janvāris),

ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2368/2002 par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanu starptautiskajā tirdzniecībā ar neapstrādātiem dimantiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2368/2002 par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanu starptautiskajā tirdzniecībā ar neapstrādātiem dimantiem (1) un jo īpaši tās 19. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2368/2002 19. pantu Komisija III pielikumā sniedz Kopienas iestāžu sarakstu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2368/2002 19. pantu Komisija III pielikumā sniedz Kopienas iestāžu sarakstu.

| (2) | Bulgārija nosūtīja Komisijai vēstuli, informējot par savu nodomu pārtraukt Bulgārijā Savienības iestādes uzturēšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2368/2002. |
| --- | --- |

(2)

Bulgārija nosūtīja Komisijai vēstuli, informējot par savu nodomu pārtraukt Bulgārijā Savienības iestādes uzturēšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2368/2002.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 2368/2002 III pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 2368/2002 III pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2368/2002 22. pantā minētās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2368/2002 22. pantā minētās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 2368/2002 III pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietniece

Federica MOGHERINI

---

(1)  
  OV L 358, 31.12.2002., 28. lpp.

1

---

PIELIKUMS

“III PIELIKUMS

Dalībvalstu kompetento iestāžu saraksts un to uzdevumi, kā minēts 2. un 19. pantā

BEĻĢIJA

| Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie |
| --- |
| PME, Classes moyennes et Energie, Service Licence |
| Italiëlei 124, bus 71 |
| B-2000 Antwerpen |
| Tālr. +32 32069470 |
| Fakss +32 32069490 |
| E-pasts: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be |

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie

PME, Classes moyennes et Energie, Service Licence

Italiëlei 124, bus 71

B-2000 Antwerpen

Tālr. +32 32069470

Fakss +32 32069490

E-pasts: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be

Beļģijā neapstrādātu dimantu importa un eksporta kontroli, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 2368/2002, un muitošanu veic vienīgi:

| The Diamond Office |
| --- |
| Hovenierstraat 22 |
| B-2018 Antwerpen |

The Diamond Office

Hovenierstraat 22

B-2018 Antwerpen

ČEHIJA

Čehijā neapstrādāto dimantu importa un eksporta kontroli, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 2368/2002, un muitošanu veic vienīgi:

| Generální ředitelství cel |
| --- |
| Budějovická 7 |
| 140 96 Praha 4 |
| Česká republika |
| Tālr. +420 261333841, +420 261333859, mobilais tālr. +420 737213793 |
| Fakss +420 261333870 |
| E-pasts: diamond@cs.mfcr.cz |

Generální ředitelství cel

Budějovická 7

140 96 Praha 4

Česká republika

Tālr. +420 261333841, +420 261333859, mobilais tālr. +420 737213793

Fakss +420 261333870

E-pasts: diamond@cs.mfcr.cz

Ieceltās muitas iestādes diennakts dežūras – Praha Ruzyně

Tālr. +420 2220113788

vai +420 2220119678

VĀCIJA

Vācijā neapstrādāto dimantu importa un eksporta kontroli, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 2368/2002, tostarp Kopienas sertifikātu izsniegšanu, veic vienīgi šāda iestāde:

| Hauptzollamt Koblenz |
| --- |
| Zollamt Idar-Oberstein |
| Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten |
| Hauptstraße 197 |
| D-55743 Idar-Oberstein |
| Tālr. +49 678156 27-0 |
| Fakss: +49 67815627-19 |
| E-pasts: poststelle@zabir.bfinv.de |

Hauptzollamt Koblenz

Zollamt Idar-Oberstein

Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten

Hauptstraße 197

D-55743 Idar-Oberstein

Tālr. +49 678156 27-0

Fakss: +49 67815627-19

E-pasts: poststelle@zabir.bfinv.de

Lai īstenotu šīs regulas 5. panta 3. punkta, 6., 9., 10. panta, 14. panta 3. punkta, 15. un 17. panta prasības, jo īpaši saistībā ar pienākumu ziņot Komisijai, Vācijas kompetentā iestāde ir šāda iestāde:

| Bundesfinanzdirektion Südost |
| --- |
| Krelingstraβe 50 |
| D-90408 Nürnberg |
| Tālr. +49 9113763754 |
| Fakss +49 9113762273 |
| E-pasts: diamond.cert@bfdso.bfinv.de |

Bundesfinanzdirektion Südost

Krelingstraβe 50

D-90408 Nürnberg

Tālr. +49 9113763754

Fakss +49 9113762273

E-pasts: diamond.cert@bfdso.bfinv.de

PORTUGĀLE

| Autoridade Tributária e Aduaneira |
| --- |
| Direção de Serviços de Regulação Aduaneira |
| R. da Alfândega, 5 |
| 1149-006 Lisboa |
| Tālr. +351 218813888/9 |
| Fakss +351 218813941 |
| E-pasts: dsra@at.gov.pt |

Autoridade Tributária e Aduaneira

Direção de Serviços de Regulação Aduaneira

R. da Alfândega, 5

1149-006 Lisboa

Tālr. +351 218813888/9

Fakss +351 218813941

E-pasts: dsra@at.gov.pt

Portugālē neapstrādāto dimantu importa un eksporta kontroli, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 2368/2002, un muitošanu veic vienīgi:

| Alfândega do Aeroporto de Lisboa |
| --- |
| Aeroporto de Lisboa |
| Terminal de Carga, Edifício 134 |
| 1750-364 Lisboa |
| Tālr. +351 210030080 |
| Fakss +351 210037777 |
| E-pasts: aalisboa-kimberley@at.gov.pt |

Alfândega do Aeroporto de Lisboa

Aeroporto de Lisboa

Terminal de Carga, Edifício 134

1750-364 Lisboa

Tālr. +351 210030080

Fakss +351 210037777

E-pasts: aalisboa-kimberley@at.gov.pt

RUMĀNIJA

| Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor |
| --- |
| (Valsts patērētāju aizsardzības iestāde) |
| 1 Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România |
| (72 Aviatorilor Bvd., sector 1, Bukareste, Rumānija) |
| Cod postal (pasta indekss) 011865 |
| Tālr. +40 213184635 / 3129890 / 3121275 |
| Fakss +40 213184635 / 314 34 62 |
| www.anpc.ro |

Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor

(Valsts patērētāju aizsardzības iestāde)

1 Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România

(72 Aviatorilor Bvd., sector 1, Bukareste, Rumānija)

Cod postal (pasta indekss) 011865

Tālr. +40 213184635 / 3129890 / 3121275

Fakss +40 213184635 / 314 34 62

www.anpc.ro

APVIENOTĀ KARALISTE

| Government Diamond Office |
| --- |
| Conflict Department |
| Room WH1.214 |
| Foreign and Commonwealth Office |
| King Charles Street |
| London |
| SW1A 2AH |
| Tālr. +44 2070086903 / 5797 |
| Fakss +44 2070083905” |

Government Diamond Office

Conflict Department

Room WH1.214

Foreign and Commonwealth Office

King Charles Street

London

SW1A 2AH

Tālr. +44 2070086903 / 5797

Fakss +44 2070083905”

---

| 27.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 19/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 19/31

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/92

(2016. gada 26. janvāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 26. janvārī

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 80,0 |
| TN | 158,2 |
| TR | 99,6 |
| ZZ | 143,5 |
| 0707 00 05 | MA | 86,8 |
| TR | 156,8 |
| ZZ | 121,8 |
| 0709 93 10 | MA | 45,9 |
| TR | 147,0 |
| ZZ | 96,5 |
| 0805 10 20 | EG | 47,4 |
| MA | 62,6 |
| TN | 61,0 |
| TR | 64,3 |
| ZZ | 58,8 |
| 0805 20 10 | IL | 147,6 |
| MA | 77,4 |
| ZZ | 112,5 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 116,8 |
| JM | 154,6 |
| MA | 53,1 |
| TR | 104,1 |
| ZZ | 107,2 |
| 0805 50 10 | TR | 97,9 |
| ZZ | 97,9 |
| 0808 10 80 | CL | 87,5 |
| US | 122,2 |
| ZZ | 104,9 |
| 0808 30 90 | CN | 53,7 |
| TR | 82,0 |
| ZZ | 67,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

IL

236,2

MA

80,0

TN

158,2

TR

99,6

ZZ

143,5

0707 00 05

MA

86,8

TR

156,8

ZZ

121,8

0709 93 10

MA

45,9

TR

147,0

ZZ

96,5

0805 10 20

EG

47,4

MA

62,6

TN

61,0

TR

64,3

ZZ

58,8

0805 20 10

IL

147,6

MA

77,4

ZZ

112,5

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

116,8

JM

154,6

MA

53,1

TR

104,1

ZZ

107,2

0805 50 10

TR

97,9

ZZ

97,9

0808 10 80

CL

87,5

US

122,2

ZZ

104,9

0808 30 90

CN

53,7

TR

82,0

ZZ

67,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---